BKASSÜ KÖRNVKKKN GYŰJTÖTT TKK'ATOLOGIAl ADATOK 



73 



Hasonló módon keletkeztek a Tragopogoii ot icnlalis fészkéből is fiókfészkek. 

 Föl kell említenem, hogy c rendellenes Tiagopogon-t .Szászhermányon 

 sokszor láttam, de mindenkor levéltetvekkel borítva. 



24. Kellős fcszkel Rőmcr is gyűjtött és le is írta. Magam a Tara- 

 xaciim officinale-n láttam, többek között azon az egyé- 

 nen is, melynek a már föntebb leírt túlnagy magházai 

 voltak. 



25. Virágzaton az elágazás lúllengését (mischo- 

 inania) három esetben, mindig az Echiiim vidgare-n ész- 

 leltem. Az ágak alján — rendes módon — egy-két 

 magányos virág foglal helyet, az ágak középső és felső 

 részében azonban minden egyes virág helyett rövid- 

 szártagú ágacskákon 5— (i és még több virág is jelent 

 meg. Az egész növényen rengeteg mennyiségben fejlődtek 

 ki emez apró virágok, melyeknek azonban sem pártájuk, 

 sem porzójuk, sem termőjük nincsen. Csak a csésze 

 árulja el virág voltukat (oligotaxia). A murvák sehol sem 

 hiányoznak. Eszembe jutnak egyes növényrészeknek 

 rovarszúrás foljián bekövetkezett gubacsszerű képződ- 

 ményei. Nem lehetetlen, hogy az Echiiim-nak e buja 

 elágazását is bizonyos rovarok okozzák. 



26. A virágzali fölengi'lynek rendellenes elága- 

 zását a Zea Mays-on a Loliitm perenne-n és a Plantago-n 

 láttam. 



Brassó vidékéről két fias kukoricza került kezembe. 

 Az egyiken a rendes nagyságra nőtt torzsa alján körös- 

 körül még 6 kisebb torzsa fejlődött, a másiknál 5, 

 körülbelül egyforma torzsa nőtt össze, mintegy a 

 tenyeret utánozva. Utóbbit Rőmer Gyula szívességé- 

 nek köszönöm. 



A Loliiini perenne elágazó kalászát Noában, árok- 

 parton találtam. A kalásznak alul 3 meglehetősen hosszú 

 oldalkalásza volt. Ugyanegy tőből ágatlan, rendes kalá- 

 szok is eredtek. A Lolimn perenne emez elágazó alakját 

 egyes szerzők külön névvel is jelölték : I.. couiposíUun 

 Thuill., a. ramosiun ScHUR. Megjegyzem, hogy e 

 pázsitot sárgásbarna rozsdafoltok lepték cl. Nem lehe- 

 tetlen, hogy a benne élősködő gombának része volt 20. rajz. Closleriutn-ok, 

 az elágazás keletkezésében. melyek ívszárai cllcn- 



A Planlago fűzérét olykor két- vagy háromágúnak •^'•^^ő irányban clhajla- 

 . - , ' nak. 



láttam. 



27. és 28. Rendellenes moszatok. 



Rendellenes képződések természetesen nemcsak a virágos növények köré- 

 ben fejlődnek. Olyan Closterinm, melynek ívszárai közül az egyik a hátoldal felé 

 hajlik el, nem is tartozik a ritkaságok közé (2(). rajz). Ritkább jelenség lehet a Con- 



