54 SZIGETHI-GYULA ANDOR 



A szívás ingerének tanulmányozásakor figyelembevettem B ü s g e n-nek* 

 ama megfigyeléseit, hogy a tetvek táplálékfölvétele részben a kapilláris attractio, 

 részben a szívás folytán történik. A kapilláris attractio ingerének kiváltására 

 nagyon kis átmérőjű, üveg-hajszálcsöveket szúrtam a kéregrészbe, de annak 

 daczára, hogy azok kapilláris attractioja, működött, egy hónapon át nem jött 

 létre szöveti túltengés, 



A rovar oesophagusa** kifejtette szívási inger tanulmányozására végén 

 kis átmérőjű, kúposán vastagodó hajszálcsövet szúrtam a kéregrészbe, és 

 a hajszálcső szabad végét egy aspirator-szívókészülékkel kapcsoltam össze, 

 melyet egy hónapon át szakadatlanul működtettem. -4 szíi'ócsö körül Jelen- 

 tékeny daganat keletkezett. 



A növényi szövettel érintkező állati nyál ingerének tanulmányozására 

 különböző rovarnyál-kivonatokat készítettem, és azokat részben hajszálcsővel 

 felszívatva a szúrt sebbe juttattam, részint ecsettel a felületre kentem. Meg- 

 jegyzem, hogy a használt nyálkivonatok egy részéhez, K ü b e T** eljárása értel- 

 mében, 1 ü-os konyhasó-oldatot adtam, mint amely az állati nyál ferment- 

 jeinek diasztatikus hatását fokozza. A növénynek nyállal bekent részletén a 

 bőrszövet és szélső kéregsejtek megbarnultak, sejthártyájuk felduzzadt, míg a 

 sejt ürege összezsugorodott (14. rajz). A szúrt seb mentén nyállal érintkező 

 kéregsejtek ugyanígy deformálódtak, plazmájuk megalvadt és mindig meg- 

 barnultak. 



Kísérleteim eredményét összefoglalva azt láttam, hogy a rovar okozta 

 inger együttes hatása folytán támadt kóros képződmények létrejöttében : 1 ) a 

 szúrás és szívás állandó ingere okozza a sejtek, illetve a szövetek túltengését, 

 és ezzel a daganat keletkezését; 2) az állati nyál fermentjeinek hatására össze- 

 zsugorodnak a szövetek. Ez az oka tehát a növekedés irányából való eltérés- 

 nek, sajátságos görbületek keletkezésének és a sejttartalom átalakulásnak. 



Tehát a szöveti túltengés fizikai, a sejttartaloiu-átalakiilás chemiai ingerek 

 hatásának a következménye. Ez az észlelet megdönti B e i j e r i n c k-nek a 

 rovarnyál mérgező hatására épített elméletét és egyben illuzoriusakká teszi ama 

 reménységeket, hogy valamikor alkalmas védőoltási eljárással a Phylloxera-bán- 

 talom ellen immúnissá tehetjük tőkéinket. Megerősíti M i 1 1 a r d e t-nek amaz 

 állítását, hogy a szőlő pusztulását maga a Phylloxera-bántalom nem idézi elő, 

 szükséges még ehhez a korhadást okozó gombák és baktériumok hozzájárulása. 



A Phylloxerának ellenálló képesség tényezőinek vizsgálata. 



Feladatom volt tovább keresni ama tényezőket, melyek a szőlőtőkének 

 ellenálló képességet adnak. Ezt csak úgy véltem elérhetni, ha összehasonlítom 

 az ellenálló és az ellen nem álló szőlőfajták vázgyökerének a fejlődését, az 

 alkotó anyagait és a szöveti szerkezetét. 



* Büsgen M. : Der Honigthau. Bes. Abdr. aus der Jena'schen Zeitschr. für 

 Naturwiss. XXV. (Neue Folge XVIII.) 



** Kelbe H. J.: Einführung in die Kenntniss der Insekten. Berlin 1893. 587. old. 

 *** p p e n h c i m c r C. : Die Fermente und ihre Wirkungen. Leipzig, 1893. 

 227. . old. 



