50 . SZIGETHI-GYULA AXDÜR 



plazmával telt parenchym- sejteket létesítenek. A két oszlószövet együttes 

 működése révén csakhamar egy endodermiszszel fedett, parenchym-szövetű kúp 

 keletkezik a gyökér belsejében, mely a kéregparenchym-on keresztül a felszín 

 felé növekszik (13. rajz). Még mielőtt a kis kúpos képződmény az anyagyökér 

 testéből kinőne, egynemű parenchym-sejtjei megváltoznak és az anyagyökér 

 szomszédos szöveteihez alakulva, összeköttetésbe kerülnek azokkal. A felszínre 

 kinőtt oldalágban már megtaláljuk a középponti hengert meg a kéregrészt, és 

 a kéreg az anyagyökér kérgével, az edénynyaláb edénynyalábbal van össze- 

 kötve. Az eredeti oszlósejt az oldalág továbbnövő végén süveggel borított 

 tenyészőkúppá alakul. 



A fönt említett két oszlószövet általános működése révén létrejött újabb 

 szövetelemek közbeiktatása annyira megnöveszti a középponti henger átmérőjét, 

 hogy az a tovább nőni nem tudó kéregsejteket összenyomja, és a növekedés 

 további folyamán az egész kéregrészt a bőrszövettel együtt lelöki. A kéreg- 

 részét és endodermiszét eltávolító 

 ^ gyökérke már nem hajszálgyökér 



:« többé, hanem vázgyökér, nem a táp- 



lálék fölvétele, hanem annak tovább- 

 szállítása, nem hosszirányban tovább- 

 ■ £,n. ' ■^ 



növekedés, hanem a vastagodás a 



_ feladata. 

 ^•' 9 'l\ '\ '^ hajszalgyökér emez atala- 



'.^ '\ '\ l kulását létrehozó oszlószövetek mű- 



vJ; -•": yl --Ár y ködése az egyes szőlőfajtákon más- 



''■■^%:'^ Jj más, és a vázgyökerek szöveteinek 



elrendezésében, kifejlődésében olyan 

 eltéréseket létesítenek, melyeknek 

 13. rajz. A szőlő-hajszálgyökér oldalágképzése: jöntő szerepök van arra nézve, hogy 



c epidermis ; A'y kéregparenchym : en az endo- ., ■'.'■ m n u' t i „ 



^ , - . , TT . ,- • egyik szolo a P/m/o.ví'ra-bantalom 



dermis, melyet lölemel az osz. II. kambium es , , 



osz. III. pericycle által termelt sejltömeg ; következtében elpusztul, mig a másik 



/ fanyaláb ; )i háncsnyaláb ; h bélszövet. képes annak ellenállani. 



Pliylloxera-hántalom folytán beálló változások a szőlő gyökerén. 



Más helyen részletesen kifejtett vizsgálataim es fertőzési kísérleteim 

 során, melyek eredményét Cornu* és Millardet** egybehangzó véle- 

 ménye is megerősíti, úgy találtam, hogy a Phylloxera szúrása következtében 

 az amerikai és az európai szőlők hajszálgyökerei egyformán kampószerű daga- 

 natokká (nodositas) alakulnak. A keletkezett szöveti túltengés (hypertrophia) 

 alakja a Phylloxera letelepülési helye szerint változó, de ismétlődő esetei 

 annyira jellemzők, hogy a daganatok jelenlétéből biztosan megállapíthatjuk a 



* Cornu: Mémoires de l'Académie de Tlnstitut National de Francé. Toine 

 XXVI. Paris, 1878. 77. old. 



** Millardet A.: Pourridié et Phylloxera. Paris, 188-2. 23. old. 



