48 SZIGETHl-GYULA ANDOR 



11. Izabella* hajszálgyökér edénynyalábjainak száma . '1, 



12. Izabella » » » 6, 



13. Vitis vhiifera L. var. Chasselas hajszálgyökér edénynyalábjainak száma 2, 



14. Vilis vinifera L. var. Chasselas » » » 4, 



15. Vilis vinifera L. var. Olasz Rizling » » » 5, 



16. Vitis vinifera L. var. Fiirimní » ■» » 4, 



17. Fí/í5 vinifera L. var. Leányka » » » 4, 



18. Fí^/5 vinifera L. var. Kadarka » » » 4, 



19. Vilis vinifera L. var. Mézes fehér » » » 6. 



A három-, öt-, hatnyalábú hajszálgyökerek nyalábjai körkörösen vannak 

 elosztva részarányosán, két szomszédos fanyaláb között kevéssel küljebb min- 

 dig egy-egy háncsnyaláb van, és az általuk körülzárt parenchym később 

 bélszövetté alakul. 



A négynyalábú gyökerekben derékszöges átlók irányában helyezkednek 

 el a nyalábok, és a másodlagos elemek közbeiktatása révén a fanyalábok 

 négyágú csillaggá egyesülnek ; ezeknek a gyökereknek kevés a bél-parenchymája. 



A kétnyalábú gyökerekben egymással szemközt van a két nyaláb, és 

 a másodlagos fa közbeiktatása révén a két nyaláb a gyökér középrészén 

 egyetlen tojásalakú nyalábbá egyesül ; ennek két oldalán vannak a háncs- 

 nyalábok. Ezekben a gyökerekben nincsen bélszövet. 



A hajszálgyökereknek a gyökérszőrök öve fölött elhelyezett negyedik 

 — az elágazás, a vaslagságbeli növekedés — szakaszából vett keresztmetszeten 

 a középponti henger nyalábközeit kitöltő, egyneműnek látszó parenchym- 

 szöveten chlorzink-jóddal való kezeléskor különböző színeződés mutatkozik. 

 Az endodermisz sötétbarna színű lesz ; a vele szomszédos három-négy sejt- 

 sorból alkotott, sok keményítőt és szemecskés protoplazmát tartalmazó szövet- 

 réteg sejthártyája színtelen marad ; a nyalábok övétől körülzárt középső paren- 

 chym szövet ibolyakék színű lesz ; a fanyalábok kénsárga, a háncsnyalábok 

 ibolyaszínre festődnek, és közöttük ismét föstetlen marad egy sejtréteg, mely 

 a háncsnyalábokon belül, a fanyalábokon kívül végighúzódó hullámos vonalat 

 alkot. 



Emez utóbbi, föstetlenül maradó sejtréteg sejtjei osztódni kezdenek, és 

 egy háncs- és faelemeket képező oszlószövetet létesítenek, mely azonos a 

 földfeletti szárrészek kambium-oszlószövetével (1 1. rajz). Az endodermisz alatt 

 elhelyezett föstetlenül maradó, 1— 5-sejtsorú, parenchym-ot (12. rajz) Van 

 Tieghem** »pericycle«-nek nevezi és szerinte ezek osztódása folytán létre- 

 jött rhizogen-öv a kiindulási pontja az összes Virágos Növények gyökerein 

 az oldalágak képzésének. 



Vizsgálataim során úgy találtam, hogy a szőlő hajszálgyökerei Van 

 Tieghem- nek emez általános szabálya alól kivételt tesznek. Azokban a 

 kétnyalábú Vilis riparia lomentosa és Vitis rupestris monticola hajszál- 

 gyökerekben, melyeknek endodermisze alatt csupán egy sejtsorból alkotott »peri- 



* Izabella — Vitis labrusca >: V. vinifera. 

 *" Van Tieghem: Traitc de Bot. stb. 703. old. 



