SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



41 



A növénytani szakosztálynak 1905. 

 januárius 11-iki (CVIII) űlése. 



Elnök : M á g o c s y - D i c t z Sándor ; 

 jegyző : K ü m m c r 1 c J. Béla. 



1. A u g u s t i n Béla (Budapest) -DAda- 

 íok a paprika fejlődéstani és összehasonlHó 

 analómiai vizsgálafdhoz^ czi'men tartott elő- 

 adásában részletesen loglalkozik a pap- 

 rika virágainak bibéinek és portokjainak 

 fejlődéseve], továbbá a pollenszemecskék- 

 nek a kialakulásával. .^Xz antheráknál 

 A u g u s t i n kiemeli a sajátságos kinyí- 

 lási szerkezetet, mely a Solanaceac csalá- 

 dot jellemzi. A paprika-termésben az ú. n. 

 clparásodott collenchyma a termés töké- 

 letes kifejlődése után keletkezik és csak 

 ezután fejlődnek a termésben a capsaicin- 

 tartalmú mirigyek és mutatkozik a festék- 

 anyag. .A paprika tökéletes érésekor pedig 

 a kutikula sajátságosan csíkolttá válik. 

 Az clpárosodott coUenchynui a különböző 

 paprika-változatoknál különböző mértékben 

 van jelen, gyakran egytől egészen 7 — 8 

 sejtsorból létesül. A paprikának némely 

 változatánál még a maghéj szerkezetében 

 is van különbség. 



A tárgyhoz MágocsyDietz Sán- 

 dor, Tuzson János és Gabnay 

 F e r e n c z szólanak. 



2. ErnyeyJózscf (Budapest) »Szik- 

 szai Fabriczius Nomenklatúrája 1590-iől« 

 czímű művet ismerteti. A hazai pater-ek 

 gyér sorába C 1 u s i u s, B e y t h e, M e- 

 1 i u s stb. közé, mint számottevő onomato- 

 logusokat felvehetjük a régi Icxikographu- 

 sok néhányát, akiket eddig érdemük szerint 

 csak a nyelvtudomány mellett, bár műkö- 

 désük révén, noha herbarioták sem voltak, 

 botanikánk töi-ténetében is érdemelnek 

 helyet. Ide tartozik pl. Pesti G á b o r és 

 S z i k s z a i F a li r i c z i u s (Kovács) 

 V a z u 1, akinek botanika terén szerzett 

 érdemeiről tanúskodik a hét kiadásban 

 megjelent Nomenklatúrája seu Dictiona- 

 riitma. A hivatkozott 159Ü. évi debreczeni 

 kiadás, az cditio princeps voltaképpen post- 

 humus munka, mert szerzője mint sáros- 

 pataki tanár már 1576-ban halt meg, és 

 így működése az eddig patresül tekintett 

 írókat mind megelőzi. Irányát tekintve, 

 mint M e 1 a n c h t o n tanítványa szereti 

 a görög-latin írókat, nomenklatúráját jó- 

 részt ezek szerint lillítja össze, de ismeri 



és használja Tragus, valamint .Mat- 

 thioli botanikáját, főleg a magyarázó 

 jegyzetekben. Magyar nevei népiesek, egy- 

 szerűek, fordításra ritkán szorul, de ha 

 fordít, mindenkor görög vagy latin erede- 

 tire támaszkodik. 



Hogy nomenklatúrája több volt egyszerű 

 szótárnál, ezt a belefűzött természetrajzi 

 és történelmi glossákon kívül az is iga- 

 zolja, hogy a könyvben valósággal túl- 

 nyomó a természetrajz. P'oglalkozik állat- 

 tannal és ásványtannal is, de legterjedel- 

 mesebb mégis a botanikai rész, mert 

 8 — 33 oldalon közel OOU magyar növény- 

 nevet sorol ülő; ezenfelül még 33 — 60 

 oldalon is a növénytan körébe vágó szó- 

 csoportokkal foglalkozik. így pl. Herbá- 

 rium partcs, Radices c.Kculcntae, Aromata 

 seu condimenta, Arborum nomina, Arbo- 

 rum partos, .arborum morbi, De fructibus. 

 Ad vinetum pertinentia, Partes vitis, \'i- 

 tium morbi stb. 



A 236 oldalra terjedő könyv 95 oldalon 

 természettudományokkal foglalkozik, holott 

 Pannonié US Pcsthi G. 1538. évi 

 nomenklatúrája a természet mind a három 

 országából csak 225 magyar kifejezést 

 ad. Az 1590. évi kiadás értékét növeli az 

 a körülmény, hogy unikum, a késmárki 

 lyceum birtokában. 



3. T o m e k János (Budapest) ^Az 

 Ozonium stuposum Pers. összefüggése az 

 Agaricus (CollybiaJ vehitipes CuR'ris ter- 

 mötestéveUi czímen tart clőad;ist. .\z Ozo- 

 nium és a gomba Icrmőtestének hasonló 

 állománya, valamint együttes előfordulása 

 valószínűvé teszi, hogy az Ozonium stu- 

 posum Pers. az Agaricus (CollybiaJ velii- 

 iipcs CuRTis kedvezőtlen termőhely miatt 

 meddő mycelium-alakja. A budapesti kir. 

 m. tud. -egyetemi botanikai kertből való 

 fák törzsén fejlődött Ozonium stuposum 

 példái legalább ezt a föltevést iga- 

 zolják. 



4. K ü m m e r 1 e J. Béla szakosztályi 

 jegyző kéri azoknak a tagtárs uraknak a 

 jelentkezését, akik a m. kir. Államvasutak 

 Igazgat(Jságát(')l és a Székesfőváros Tanácsa 

 részéről kiszolgáltatott botanizáhísi igazol- 

 ványokkal még eddig nem rendelkeztek, 

 hogy ezentúl az illetők is részesülhessenek 

 az említett igazolványokban. 



Ugyancsak a jegyző felolvassa az el- 

 múlt 1904. évi szakosztályi működésről 

 szóló jelentését, mely a következő : 



