MAC.VAKOKSZAü \lRAGOS NÖV'EXVl>:i A SZÍN TEUJNTliTÉÜKN. 11 



virágok nyilának korábban, melyek a spektrum hőhatása sugarainak maximumá- 

 hoz közel esnek (vörös, sárga). 



A. W. Ben ne t* INSl-ben <)4 angol tavaszi virágra nézve közli, hogy 

 azok 4ü5«Vo-a fehér, 14-1'^ o-a zöld, 20-30 o-a sárga, 7"8o'o-a piros és 17'4" o-a 

 kék, míg 50 svájczi tavaszi növény között .'3()0 o fehér, 2'^ o zöld, 20o'o piros, 

 16" kék és 26t> o sárga virágú. Szerinte e különbséget a két országnak 

 különböző hőmérsékleti viszonyai magyarázzák meg. K e r n e r »Pnanzenleben«- 

 jében "* a balti tlórára nézve biológiai szempontból, és így a zöld szín tigycl- 

 men kívül hagyásával közli, hogy a színes pártájú vagy leplü növények 3.'Jo o-a 

 fehér, 2S0 o-a sárga, 20" o a piros, í)Oo-a kék, 8o o-a lila és 2" o-a barna. 



A fentieken kivűl a hazai folyóiratokban a íorrás megnevezése nélkül 

 még két adatra akadtam. Az egyik'** szerint Hoffmann giesscni tanár 

 kimutatta, hogy a növényzet a színre nézve általánosságban évszakok szerint 

 változik. Tavaszszal a fehér, később a sárga, nyáron a piros és őszszel a 

 kék virágok vannak többségben. A tavaszi növényeknek szerinte nincsen 

 elegendő meleg rendelkezésökre, hogy bennök a színanyag kifejlődjék, és 

 ezért fehérek. A másik + S c h ü b 1 c r összeállítását közli a német ilórára 

 vonatkozólag, mely szerint lOOO virágos növény között 284 fehér, 226 sárga, 

 141 kék, 75 ibolya, otj zöld, 12 narancs, 4 barna és 2 fekete. Ezek az ada- 

 tok legnagyobb részben nem terjednek ki egy ország vagy növényföldrajzi 

 egység egész flórájára, és így nagy értékük a színezeti viszonyok és a meleg 

 összefüggésének vizsgálatánál nincsen. 



H i 1 d e b r a n d "i"'' egyáltalában nein tulajdonít az ilyen összeállítások- 

 nak valami nagy értéket, mert szerinte nem veszik tekintetbe külön az erdei 

 és külön a réti slb. növényzetet, melyek viszonyai mások és mások. Am ha 

 több különböző ország színbeli statisztikáját hasonlítjuk össze, véleményem szerint 

 az ilyen módon keletkező hibák kiesnek, tekintve azt, hogy a legtöbb ország 

 flórájában megvan úgy az erdei, mint a réti növényzet. "í"''"'' 



Igyekszem a következőkben hú képét adni Magyarország virágos növé- 

 nyeinek a szín tekintetében, és ebből a czélból 2550 vadon tenyésző faj és 

 fajta virágtakarójának színezeti viszonyait vettem tekintetbe.*' Ezek közül 



* A. \V. B e n ne t : On the colours of .Spring Flowers. — .lu.st 1881., 11., oO?. olJ. 

 ** Kerner: Ptlanzenlcben. Leipzig und Wien 1891., 178. old. 

 *** Vasárnapi Újság. 1899., 12. sz. 

 t Vasárnapi Újság 1896., 43. sz. 



tt Hildebrand: Die P'arbcn dcr Hlüthcn. l.cipzig 1879., 56. old. 

 ttt Legújabban, miután már jelenlegi vizsgálataimat a Természettudományi Társulat 

 növénytani szakosztályában ismertettem, jelent meg a »Botanisches Centralblatt« 49. szá- 

 mában B u s c a 1 i o n i L. és G. T r a v c r s o vizsgálatainak ismertetése (»L'eveluzionc 

 morfologica de fiori in rapporto collá evoluzionc cromatica del perianzo.« .\tti doU' 

 Ist. Bot. di Pavia. Vol. X. 1904.), melyben Németorsziig növényzetének színezeti 

 viszonyaira vonatkoznak, és bizonyos mértekben jelenlegi dolgozatomhoz egészen 

 hasonló csopoitosítás található. A szerzők az ismertetés szerint diagrammot is közölnek. 

 s Felhasznált munkák: 1. H o f f m a n n - V á g n e r : Magyarország virágos 

 növényei. 2. C s e r c y Adolf dr. : Növényhatározó. 3. Hazslinszky Frigyes: 

 Magyarhon edényes növényei. .A synonym-ok kérdésében a kcwi botanikai kert általá- 

 nosan ismert jegyzékéhez ragaszkodtam. 



