8 CSEREY ADOLF 



A mohák némelyikéből sikerült egj'^-cgy négyzetmétert összegyűjtenem, 

 másokat keverve állítottam össze egy négyzetméterré. A moharéteg nagysága 

 5—10 mm között változott. 



Egy négyzetmétert véve tehát alapul, a mohát vízzel kimostam, hogy 

 a rajta tapadó talajtól megszabadítsam. Erre azután napon megszárítottam. 

 A száraz mohát megmértem ; ezután a mohát víz alá merítettem, onnét ki- 

 véve lejtőre lielyeztem, hogy a fölös víz lecsuroghasson. Félóra múlva a 

 vízzel teleitatott mohát súlyára megmértem ; 12 óra múlva, (este 7 órakor) 

 újra mértem a mohát és a következő nap reggelén 7 órakor ismét. Ekként 

 folytattam a méréseket, míg a moha egészen be nem száradt. A mohákat 

 olyan szobában helyeztem el, melynek a hőmérséklete 15—18" C. között 

 váltakozott. 



A 15-szörös mérések folyamán következő eredményeket kaptam. 



Az egy négyzetméter száraz moha súlya középmértékben volt IIUO g, 

 vízzel beitatva 5660 g. A Polylriclmm forniosnm legkevesebbet nyomott, vízzel 

 beitatva 3330 g-ot. 



Hylocoinium spJendcns ugyanabban az állapotban kétszer annyit, 6900 g. 

 A 15 mérésnek átlagos súlyai középértékben ekképpen alakultak. 



24 óra múlva az 5660 g-ból lett 4935 g, tehát eredeti súlyából 725 g-ot 

 veszített, ami az eredeti súlyának 0"872 részét teszi. 



4 nap múlva a moha súlya 3300 g. volt, tehát eredeti súlyából 2360 

 g, vagyis (eredeti) súlyának 0'583-ed részét veszítette. 



A 7-ik napon este, midőn a moha annyira száraz volt, hogy szét- 

 morzsolhattam, 1190 g-ot nyom.ott, vagyis 4470 g-ot veszített, ami súlyának 

 0'211 ed részét teszi. 



Ha a fentiek után a veszteséget középértékben veszszük 1— 0'211-ed részig, 

 vagyis 0789 részt, és ezt megszorozzuk az eredeti súlylyal (5660 g-mal), 

 az eredmény lesz 4 '465, mely eredmény a fenti számmal csakis néhány 

 grammban tér el. 



Ebből látjuk, hogy a mohák vízvesztesége majdnem egyenletesen lassan 

 történik, és hogy egy négyzetméter moha tökéletes megszáradásáig a környezeté- 

 nek 44C6 g vizet képes átadni. Ha most azt kérdezzük, hogy 55 millió négyzet- 

 méter mohalepte terület, a mi körülbelül egy négyzetmértföldnek felel meg, 

 hány kilogramm vizet adhat, a felelet : 245.630,000. 



Megjegyezendő, hogy a réteg vastagsága ez esetben csekély, mert 10 cm 

 vastag élő rétegek is előfordulnak. 



Más alkalommal Sphagnnm aculifoliiim-maX tettem kísérletet ; az ered- 

 mény még meglepőbb volt, amennyiben 100 cm^ területű moha 107 g ot 

 veszített, ami vonatkoztatva egy négyzetméterre, 10,700 g ot teszen. 



Hogy megtudhassam, mennyi idő alatt telik meg a moha vízzel, Hyp- 

 niim és Hylocomium-faiokat keverve, tökéletesen megszárítottam és 100 g ot 

 lemértem. A mohát erre lio C, vízbe mártottam, és azt egy perczig a víz 

 alatt hagytam ; onnét kivéve és lecsepegtetve róla a vizet, megmértem ; a 

 súlya 700 g volt, tehát egy perez alatt 600 g-ot vett magába, vagyis az ere- 

 deti súlyának a hatszorosát, a mi a fenti tapasztalatnak megfelel. 



