SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



87 



A tárgyhoz Tuzson János és 

 Mágocsy-Dietz Sándor szólanak. 



4. Thaisz Lajos »Csanád-vdi'inegye 

 /lordjának elömunkdlaiai« czímen beszá- 

 mol a nevezett vármegyén több éven át 

 folytatott botanikai kutatásainak és gyűj- 

 téseinek főbb eredményeiről. 



A növénytani szakosztálynak 1905. évi 

 márczius 8-iki (CX.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula ; Jegyző : K ü m - 

 m e r 1 e J. Béla. 



1. AugustinBéla (Budapest) » Vizs- 

 gálatok a magyarországi szappangyökeren« 

 czímen ismerteti a Gypsopliila paniculaía 

 L. nevű gyökérnek szöveti anatómiáját, 

 összehasonlítván azt a Glycyrrhiza echi- 

 nata L. gyökerének anatómiájával. Ez 

 utóbbi növénynek a gyökerével ugyanis 

 újabban a valódi szappangyökér-drogot 

 hamisítják, ettől azonban úgy makroszkó- 

 posán, mint mikroszkóposán, valamint 

 chemiai viselkedésével könnyen megkülön- 

 böztethető. 



A Glycyrrhiza echinaia-mik t. i. sokkal 

 keményebb a gyökere, dús keményítő- 

 tartalma van, az oxalsavasmész pedig csak 

 gyéren fordul benne elő. A Gypsophila 

 paniculaía gyökerében ellenben keményítő 

 nincsen, az oxalsavasmész szép buzogány- 

 fejalakú kristályokat alkot, melyek külö- 

 nösen a gyökér külső szöveti részében és 

 a bélsugarakban fordulnak elő nagy meny- 

 nyiségben. 



A tárgyhoz Klein Gyula és G a b- 

 n a y Ferencz szólanak. 



2. Kerékgyártó Árpád (Buda- 

 pest) ■>■> Melegösszegek a Castanea vesca 

 növény földrajzáhan«. czímű előadásában 

 említi, hogy a S t a u b-féle melegségi kü- 

 szöb (0") felhasználásával 103 helyre nézve 

 számította ki a Castanea vesca Gartn. 

 virításához és termésének érleléséhez szük- 

 séges melegösszeg minimumát, maximumát 

 és optimumát. A kontinensen a virítás 

 minimuma lOOOO C, az érlelése 25000 C, 

 s az érlelés maximuma 0000" C. Ebből 

 kifolyólag Kerékgyártó a Castanea 

 termésérlclésének és különböző módozatai- 

 nak alapján hat övet állapított meg. Az 

 elsőn belül a Castanea vadon fordul elő. 



erdőt alkot, előfordulása spontánnak nevez- 

 hető. A másodikon belül mívelik, de mel- 

 lette elvadul. A harmadik övben mívelik, 

 termését föltétlenül megérleli. \ negyedik- 

 ben a termés érlelése föltételes. Az ötödik 

 öv a díszfaként szereplő és termést 

 sohasem érlelő Castanea területe, és az 

 utolsó hatodikban mint bokor fordul elő 

 (Közép-Svéd- és Norvégország). Mindenütt 

 termést föltétlenül érlel a Castanea, ahol 

 az érlelés melegösszegének optimuma a 

 3000" C-t meghaladja, a spontán öv 

 határán belül pedig a minimum sohasem 

 száll a űOOOOC. alá. A Brit-szigetek más 

 viszonyt tűntetnek fel. A virítás minimuma 

 8000 c., az érlelésé 20000 c. Ezt a külön- 

 bözetet a Brit-szigetek egyenletes klímája 

 okozza, melyet tartós hideg nem szakít 

 meg. A hőmérsékletnek tehát nemcsak 

 mennyisége, hanem hatásának módozatai 

 is irányadók. 



A tárgyhoz M á g o c s y-D i e t z Sán- 

 dor szól. Szerinte a melegségi küszöb 

 (00) megállapításánál a számításban bizo- 

 nyos javítást kellene végezni, mert csak 

 ezáltal érhető el a melegösszegek gyanánt 

 kapott adatoknak az egységessége. Fel- 

 hívja továbbá az előadó figyelmét olyan 

 tényezőkre is, amelyek a Castanea vesca 

 fejlődését befolyásolhatják. Ilyenek pl. az 

 időjárás ellen védettebb helyek, a Nap 

 hevének kevésbé vag^/ jobban kitett he- 

 lyek stb., melyek mind a melegösszegek 

 kiszámításakor figyelembe veendők. 



Klein Gyula megjegyzi, hogy a nö- 

 vény-phaenológiában használatos küszöb- 

 pont meghatározásának nincsen tudomá- 

 nyos jellege, mert az tisztán megállapodás 

 útján jött létre, nem pedig hosszas kísér- 

 leteknek az eredményeként. Különben is 

 a 00 C.-tól való kiindulás hibás, minek 

 folytán a melegösszegekül kapott szám- 

 értékek sem helyesek. 



Tuzson János ellenben az előadó által 

 fölolvasott számadatokat nagyon becses 

 eredményeknek tartja ; a kapott adatok 

 mint tisztán megfigyelési adatok vehetők 

 csak figyelembe, és mint ilyenek szintén 

 szerepök van a tudományban. 



Schilberszky Károly az ismer- 

 tetett számértékeket szintén elfogadhatók- 

 nak tartja, bizonyos módosításokkal ; ha 

 nevezetesen a különböző hatótényezők is 

 tekintetbe vétetnek a számításban, ellen- 

 őrzésképpen. Nevezetes adatokat szolgál- 



