SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A növénytani szakosztálynak 1905. 

 évi februárius 8-iki (CIX.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula ; jegyző : K ü m - 

 m e r 1 e J. Béla. 



1. Lengyel Géza (Budapest) -dFIo- 

 risziikai adatok Heevs-vármegye észalii 

 részébö!« czímen tart előadást. Ismerteti a 

 vármegyére vonatkozólag eddig megjelent 

 irodalmat, mely úgyszólván kizárólag csak 

 a Mátra vonalának növényzetét írja le, és 

 nem szól a megyének sem a Mátrától 

 délre elterülő sík, sem pedig az északi 

 hegyes részéről. Röviden vázolja a vidék 

 növényzeti képét, melyből különösen, a 

 tájat jellemző, száraz homokkőhegyek nö- 

 vényzete szembetűnő, valamint növény- 

 földrajzi viszonyait, melyek a közép-dunai 

 flórajáráshoz kapcsoljak. Ezután körülbelül 

 450 új adatot sorol elő, melyek közül 

 kiemelendők : Equisetum ■maxiinitni Lam. 

 form. serotinvim (A. Br.), Melica trans- 

 sylvanica Schur. Agropyrum trichophorum 

 (Link) Richt., Iris graiiiinea L., Ouercus 

 sublobaia Kit., Rosa caryophyllacea Bess. 

 form. Zalána Wiesb., Rosa dumetorum 

 Thuill., Hypericum acutum Mönch, As- 

 trantia major L., So ophularia Necsii 

 WiRTG., Campanula persicifolia L. var. 

 hispida Lej., Achillea lanaia Sprg., Cen- 

 iaurea spiiria Kern., Cirsiniii rákosdense 

 SiMK. (palusíri X horiduin). 



2. Mágocsy-Dietz Sándor »^ 

 luczfenyö a Tátrában^ czímű előadásában 

 ismerteti azokat az elváltozásokat a lucz- 

 fenyveken, amelyek a szél nyíró hatásá- 

 nak tulajdoníthatók. Az általa megfigyelt 

 rendellenességeknek a helyszínen készített 

 fotográfiai fölvételeit egész sorozatban be- 

 mutatja. 



Ugyancsak Mágocsy-Dietz Sándor 

 bemutat néhány olyan fotografikus képet 

 a Magas-Tátrából, amelyek az erdők bel- 



sejének növényzeti világát sűrű és szálas 

 erdőben tüntetik elő. 



3. S z i g e t h i-G yulaAndor (Buda- 

 pest) »Adatok a szölögyökerek anatómiá- 

 jához különös tekintettel a Phylloxera bán- 

 talinára« czímen tart előadást. A külön- 

 böző F/í/s-ek legfiatalabb végső elágazású 

 hajszálgyökér-végét mindenütt kettős süveg 

 borítja ; ez alatt több ré.tegű merisztéma 

 fedi a tenyészőkúpot, mely a hosszirány- 

 ban való tovább-növést végzi. A tenyésző- 

 kúp mögött a gyökérszó'rök öve követ- 

 kezik ; a szőrök száma és fejlettsége, ezzel 

 a felszívó felület nagysága, amerikai és 

 európai szőlőkre nézve más és más. Egy- 

 korú F/Yí5-hajszálgyökerek középponti hen- 

 gerében a nyalábok száma fajtánként vál- 

 tozó. Az endodermisz C a s p a r y-féle 

 sötét pontja hiányzik. A Phylloxera-há.n- 

 talom folytán valamennyi Vifis hajszál- 

 gyökere egyenlően kampószerű daganattá 

 (nodositas) alakul. A túltengés létrejötté- 

 ben a rovar okozta szívási inger a fő- 

 tényező, míg a nyál mérgező hatására 

 a szövetek összezsugorodnak. Az idősebb 

 vázgyökerek összehasonlító anatómiájá- 

 nak tanulmányozása közben S z i g e t h i- 

 G y u 1 a huszonnégy-féle ]^itis vázgyöke- 

 rének szöveti szerkezetet hasonlította össze. 

 A Vitis vinifera-k vázgyökerein a Phyllo- 

 xera helyén mindenütt félgömb alakúan ki- 

 emelkedő daganat (tuberositas) keletkezik ; 

 amerikai szőlőkön csak a legfiatalabb 

 vázgyökerek némelyikén keletkezik ilyen 

 daganat. A vázgyökerek daganatai kor- 

 hasztó penészek és baktériumok hatása 

 folytán besüppedő fekélyekké alakulnak és 

 mintegy elmetszik a vázgyökeret. A daga- 

 natok keletkezését a Vitis vinifera váz- 

 gyökerek kéreg- és háncs-részében elhelye- 

 zett oszlószövetek az amerikai szőlők 

 vázgyökerében hiányzanak, vagy úgy van- 

 nak elhelyezve, hogy a rovar okozta inger 

 nem jut el hozzájuk. 



