62 SZIGETHI-GYULA ANDOR 



Hogy az egymás alatt következő daganatok valóban az V. és IV. 

 számú oszlószövetből indulnak ki, arról- könnyen meggyőződhetünk a még 

 nem egészen korhadt daganaton készült metszeteken, ahol jól látszik a 

 második daganatot létrehozó V. számú oszlószövetből kiinduló sejttömeg. 



Ugyanígy követhető a harmadik daganat létrejötte is, mert a IV. 

 számú oszlószövet működése folytán létrejött parenchj^ma-sejtek tömege a 

 plasztikus anyagokat szállító rendszer elemei közül kiemel egy-egy rostacsövet 

 és maga felett tolja azt kifelé. 



Vizsgálataim eredményét összefoglalva azt láttam, hogy a különböző 

 fajták ellenálló- vagy nem ellenálló képességét kizárólag a vázgyökér kérgének 

 szöveti különbségei adják meg. Az amerikai szőlő ellenálló képességét 1) a háncs- 

 rost kötegeinek az európai fajtálu'tót eltérő helyzete, 2) főképpen pedig az 

 európai fajták vázgyökerében talált V. számú oszlószövetnek hiányzó volta 

 adja meg. 



1. Ugyanis az ellenálló amerikai fajták egymás fölött emeletesen elhelye- 

 zett háncsrost- (sclerenchym-)nyalábjai, melyek az egész háncsparenchymát át- 

 hidalják, a Phylloxera-szívás, majd a korhadás okozta inger vezetésében szige- 

 telő testekként működnek, és megakadályozzák az ingernek a mélyebben fekvő 

 oszlószövetekig való eljutását, és ezzel a hipertrófia keletkezését. 



2. A nem ellenálló szőlők többnyire egynemű kéregparenchyma-sejtjei 

 a szívás és a korhadás okozta ingert fennakadás nélkül továbbítják, az V. 

 számú, majd a IV. számú oszlószövetekig, és ezek az inger visszahatásaként 

 működésbe kerülve újabb daganatokat létesítenek, melyek a képződött kor- 

 hadást elzáró pára lemezek átszakításával lehetővé teszik a kéregrésznek és a 

 benne foglalt plasztikus anyagokat szállító rendszernek egész terjedelmében 

 való korhadását, a mi a tőke elhalását vonja maga után. 



Végeredményként tehát kimondható, hogy az V. számú oszlószövel hiánya 

 adja meg az amerikai fajtáknak a Phylloxera-val szemben való ellenálló- 

 képességét. 



Moesz Gusztáv: Brassó környékén gyűjtött terato- 



logiai adatok.* 



(7 eredeti rajzzal.)- 



Növények gyűjtése közben a rendestől elütő alakok többé-kevésbé 

 szembetűnnek. Gyűjtésük gyakran könnyű, de többnyire annál nehezebb okát 

 adni rendellenes fejlődésüknek. Az okok külsők és belsők lehetnek. A külsőket 

 a talaj minőségében és az éghajlatban beállott változásokban, valamint a 

 növényt érő sérülésekben kell keresnünk ; származzanak utóbbiak akár rovar- 

 szúrástól vagy lerágástól, akár emberi beavatkozástól. A belső okok magában 

 a növényben rejlenek ; olykor a szövetek valamely betegségében, talán a 



* Előterjesztette Filarszky Nándor a níivcnj^tani szakosztáljmak 1904. 

 évi dcczember 14-ikén tartott ülésén. 



