KÜLÖNÖS FKNYÖALAK A MAGAS-TÁTRÁBAN. 



19 



A mellette levő nagyobbik alak növekedése és elágazása alsó felében 

 egészen normális ; fölfelé azonban az évi hajtások mindinkább rövidebbek és 

 ott, ahol a főhajtás ívszerűen meggörbül, már egyáltalában alig láthatók. Az 

 elsőrendű oldalhajtások a másod- stb.-rendűekkel együtt, különösen a törzs 

 felső feléről csaknem lecsüngenek, a főhajtás azonban mindvégig megmaradt. 

 A lűlevelek itt is a normálisnál rövidebbek és merevebbek. 



A 4. rajz a Hági melletti forrásvidékről való. E három fenyő közül 

 — alakjukra és elágazásukra nézve — kettő megfelel a fönt említett két alak- 

 nak.* a harmadik pedig inkább a »karos luczfenyőre«*' emlékeztet. 

 Valószínű azonban, hogy ez utóbbinak a főhajtása is valamikor ívszerűen 

 meggörbülve lefelé nőtt ; csakhogy időközben — talán hónyomás követ- 

 keztében — letört és így fejlődött a vízszintes irányban nőtt elsőrendű 

 oldalhajtásból a két függőleges másodrendű 

 hajtás. 



E leírt fenyvek, valamint a többi is, 

 a melyeket a jelzett helyeken láttam, úgy 

 alakjukra, növekedésükre, illetve elágazásuk 

 módjára, valamint az előfordulási viszo- 

 nyaikra nézve is egészen megegyeznek 

 azokkal, melyeket részint C a s p a r y *** 

 Poroszország keleti részében, részint pedig 

 B e r g Livlandban észlelt és részletesen 

 leírt ; legföljebb azzal a különbséggel, hogy 

 vanjvözöttük néhány olyan átmeneti alak is, 

 a mely nag^í-ságánál fogva szinte túltesz 

 a típusos mocsári fenyőn. 



Caspary azt is említi, hogy a 

 mocsári fenyővel vegyest tenyésznek egé- 

 szen normális alakok is, továbbá, hogy 

 az átlag 30-évcs mocsári fenyvek csak 4—6 m 

 magasak. A főhajtást illetőleg kétféle ala- 

 kot különböztet meg : a) olyanokat, a melyeknek főhajtása sohasem pusztult 

 el és a melyek bizonyos magasságban mégis meggörbülnek, és b) olyanokat, 

 melyeknek a főhajtását fagy tette tönkre — még pedig rendesen többször — 

 cs ezeknek az egész törzse többé-kevésbé görbe. 



E kétféle alak előfordul nálunk is. Hogy a törzs egyenes növekedését 

 miként zavarta meg a fagy, azt bizonyítja az a fiatal fenyő is, amelynek 

 a csúcsát az ;">. rajzon láthatni. 



5. rajz. Fafíy következtében elgör- 

 bült lúczfenyőtörzs. 



* Az egyik valósággal sátort képez, amely sajátosságot B e r g liviandi fenyő- 

 .•ilakjain különösen hangsúlyoz. 



**Filarszky Nándor: »A lúczfcnyö (!'. excelsa Link) alakváltozásai. « 

 Természettud. Közlöny, LVI. P(3tfüzet. 19Ü0. 



*** Róbert Caspary: :>Die Krummfichte, eine markkrankc Form« (Picea ex- 

 celsa Link form. acgra myclophthora). — Schriften der phys.-ökononi. Gesellschaft zu 

 Köniűisberg XV. 1874. 



