96 GYŐRFFY ISTVÁN 



A Magas-Tátra galicziai oldalán gyűjtötték volt ugyan,* de mivel ez 

 nem hazai termőhely, figyelmen kívül kell hagynunk. 



Eme, a szárból bőségesen eredő rhizoíd-októl ellepett, alul rozsdabarna, 

 felül halavány sárgás-zöld gyepű mohát ismét a M. -Tátrában gyűjtöttem, de 

 szintén csak meddő állapotban (1904. aug. 18-ikán). E mohán a rhizoíd-ok dúsan 

 elágaznak és barnák, csakis a csúcsaik fehérek és szemecskés plazma- 

 tartalmúak. 



A »Gerlachfalvi-Csúcs« (2663 m.) alatt levő » Felkai- Völgy « ben a 

 »Hosszú-Tó« (Langer See, 1932 m. t. sz. f.) partján levő sziklafalakról, — ahol 

 a nagy szárazság bár minden tenyészetet kiszikkasztott, mégis nagyon sok 

 érdekes virágos növény is virított, — különböző Andreaea-k és Grimmia-k** 

 társaságában gyűjtém a H. cnrvirostre var. /?. scabriim LiNDB.-ot. 



A Nap hevének (insolatio) nagy mértékben kitett eme hely körülbelül 

 1940 m. t.-sz. f. magasságban van*** a »Hosszú-Tó« közvetetlen közelében, 

 mely hely, de az egész F'elkai-Völgy őskori gránit-ból való, és csak helyen- 

 ként van ú. n. gneisz-gránit, illetőleg a »Gránátfal« (Granatenwand)-nál grá- 

 nátvezető pala, felváltva gránit-tal.'í' E helyen elég bőven, szép gyepekben 

 található. 



Áttérek most anatómiai viszonyainak a tárgyalására, a mivel részlete- 

 sebben már csak azért is kell foglalkoznom, mert se H a b e r 1 a n d t+t alap- 

 vető munkája, se L o r e n t Zj'f'tt se Wichura§ stb. stb. közleményei — 

 legalább tudtommal — nem foglalkoznak vele. 



Sajnos, nincsen módomban, hogy átszellőztető és áthasonító rendszerét 

 megvizsgáljam, mert mint említem, meddő állapotban gyűjtöttem. 



I. Szár km. (= keresztmetszet)-én a Limpricht említette ama 

 jelleget, hogy a szár keresztmetszete háromélű, §§ mely tulajdonság általáno- 

 san jellemző volna a Hymenostyliiim Brid. nemzetségre is, egyáltalában nem 

 mondhatjuk. 



A szár km.-én látható háromszögletességet voltaképpen nem a szár 

 okozza, mert ez nem az ú. n. (ha a virágos növényeknél használatos termino- 

 lógiával élünk) caulis triqueter, hanem hengeres ; km. -ben tehát kör-alakú. 



* A »Koscielisko-Völgy«-ben gyűjt. Fritze 1868-ban (Limpricht, Die 

 LaubmoGse Deutschlands, Österreichs u. d. Schweiz. I. B. p. 239.) 



** Az e kirándulásomon gyűjtött növényekről és mohákról máskor, részben 

 másutt fogok megemlékezni. 



*** Katonai térkép, 1 : 75,000. Zone 9 col. XXII. 

 t L. U h 1 i g : Geologie des Tátragebirges. I — IV. Theii, publiciert in den Denk- 

 schriften der math.-wissensch. Klasse der kais. Akadémia der Wissenschaften LXVIII. 

 Bánd; in Separatabdruck bei K. Gerolds Sohn, Wien, 1899. 



tt Haberlandt: Beitráge zur Anatómia und Physiologie der Laubmoose. 

 Jahrbücher für wiss. Botanik, Bd. XVII. Heft 3. 



ttt P. G. Lorentz: Grundlinien zu einer vergleichenden Anatómia der Laub- 

 moose. Jahrb. f. wiss. Bot. Bd. VI. 



§M. Wichura: Beitráge zur Physiologie der Laubmoose. Jahrb. f. wiss. 

 Bot. Bd. IL 



§§ L i m p r i c h t 1. c. I. p. 238. 



