100 



GYŐRFFY ISTVÁN 



sejt alkotja, míg a fonák felé esőt sokkal több sejt képezi. A két köteget a 

 vezető parenchyma (duces, Lorentz) sejtjeinek egy rétege választja el, úgy a 

 mint pl. a Didymodon riifiis, Barbula incUnata, Dicranum iinditlatuni, 

 Systegiiim crispum ■ nál . * 



A mechanikai sejtek itt is minden sejtközötti üreg nélkül kapcsolódnak 

 egymásba, vastagfalúak és világosbarna színűek. A kerületi sejtek fala szin- 

 tén szemölcsösen kitüremkedik. 



E sejtek, és általánosan a vastag sejtfal jelenléte az összes szöveteknél 

 biztosítja e mohának a kopár sziklán való fennmaradást, a havasi klíma 

 alatt is. 



KISEBB KÖZLEMÉNYEK. 



A lúczfenyő eltorzult toboza.** — A Természettudományi Társulat 

 növénytani szakosztályának 19U0-ik évben tett selmeczbányai kirándulása alkal- 

 mával az Erdészeti Kísérleti Állomás gyűjteményében sajátságos módon eltorzult 

 tobozt láttam. Hogy az eltorzulás okát kikutassam, több példára lett volna szük- 

 ségem, és ismernem kellett volna a termőhelyét. Ez irányban való törekvésemnek 

 azonban csak annyi eredménye lett, hogy megtudtam, miszerint a toboz Mára- 



maros-vármegyéből származik, és hogy állítólag 

 ugyanazon a fán több évben egymásután termett 

 hasonló toboz. Az irodalomban nem találtam 

 hasonló torzulást megemlítve, még kevésbé talál- 

 tam természetesen a torzulás okának a magyará- 

 zatára. Már-már letettem arról, hogy az eltorzult 

 toboz torzulásának magyarázatát megtaláljam, 

 amidőn egy legújabban megjelent munkában rá- 

 akadtam az eltorzult toboz képére.*** 



A toboz eltorzulását a termőpikkelyek rend- 

 ellenes elhelyezkedése, illetőleg alakja okozza. Tudva- 

 levőleg a lúczfenyő virágtobozkáján a termőpikke- 

 lyek csúcsukkal lefelé, a toboz kocsánya felé 

 irányulnak. A magkezdemények megporzása, ille- 

 tőleg megtermékenyítése után a termőpikkelyek 

 csúcsa lassanként fölemelkedik, és végül a toboz 

 hegye felé irányulva, a pikkelyek fedelékesen 

 helyezkednek el olyanformán, hogy az alsók fedik 

 a felsők alsó részét, hozzá feküdve azok hátához. 

 A kérdéses eltorzult toboz pikkelyei azonban hasonló elhelyezkedést, 

 illetőleg alakot mutatnak mint a virágtobozka pikkelyei, amennyiben meggör- 



* Haberlandt 1. c. pp. 370—71. 

 ** Előadta a szerző a növénytani szakosztályoak 1905. évi október 11-ikén 

 tartott ülésén. 



*** Dr. O. K i r c h n e r, Dr. O. L o e \v, Dr. C. Schröter : Lebensgeschichte 

 der Blütenpflanzen Mitteleuropas 1904, Seite 153. 



32. rajz. 



