118 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



osztály vagyoni állapotára vonatkozó ne- 

 gyedévi pénztárvizsgálati jelentését, amelyet 

 a szakosztály köszönettel tudomásul vesz 



A növénytani szakosztálynak 1905. évi 

 május 10-iki (CXII.) ülése. 



Elnök: Klein Gyula; jegyző: Küm- 

 m e r 1 e J. Béla. 



1. Balkányi Kálmán (Debreczen) 

 ■» Fazekas Mihály mint tt'rinészetvizsgáló« 

 czímű dolgozatát K u b a c s k a András 

 ismerteti. B a 1 k ;i n y i-nak eme dolgoza- 

 tában e nagynevű botanikusunkról, életé- 

 ről és munkálkodásáról eddig nem ismer- 

 tetett adatokat közöl. Balkányi ugyanis, 

 amint bevezetésben hangsúlyozza. Her- 

 mán Ottó tudós tagtársunk buzdítására, 

 Debreczen és Hajdú-vármegye, a debre- 

 czeni ev.-ref. egyház és főiskola levéltárai- 

 ban szorgalmasan felkutatta Fazekas 

 Mihályra, mint termcszetvizsgálóra vonat- 

 kozó adatokat. ICzért annyival is inkább 

 köszönet jár ki a szerzőnek, mert mint 

 ismeretes, irodalomtörténet-íróink úgy F a- 

 z e k a s-t, mint Diószeg i-t, valamint 

 Földi Jánost, mint költőt vagy írót mél- 

 tatják, mint botanikusokat pedig — meg- 

 említik csupán. 



A dolgozat első részében a szerző a 

 Magyar Fiivészkönyv ismertetésével fog- 

 lalkozik. Bevezetésül elmondja, hogy a 

 Füvészkönyv megírásával Diószegi és 

 Fazekas tulajdonképpen elhalt sógoruk- 

 nak Földi Jánosnak szándékát hajtották 

 végre, majd a könyv Elöljáró heszcd-c 

 alapján szól a munka czéljáról, használa- 

 táról és rendszeréről ; kiemeli és hosszasab- 

 ban méltatja a társszerzők amaz érdemét, 

 melyet a magyar botanikus műnyelv meg- 

 alapításával szereztek maguknak. 



Ezek után kimutatja Balkányi, hogy 

 Fazeka s-nak a D i ó s z e g i-féle Orvosi 

 Füvészkönyv megírásakor »a hozzá ragasz- 

 tott Lajstromokon kívüU egyéb szerepe 

 nem volt. Nagyon érdekes a dolgozatnak az 

 a része is, melyben Balkányi leírja a 

 Fiivészkönyv első 3000 »exemplár«-jának 

 sorsát. Fölemlíti F a z e kas csillagászati 

 működését is. Két dolgozata e tárgyban : 

 ■» Esmerkedés a Tsillagos EjjeU< és a 

 » Tsillagóra«. Megállapítja, hogj' Fazekas, 

 éppen úgy mint Diószegi, nem készített 

 herbáriumot, nem volt növénygyűjtcmén3'e, 



csupán a meghatározott növények neveit 

 jegyezte föl magának. Várad-utczai házá- 

 nak kertjében azonban mindig elvetette 

 ama növények magvait, melyek érdekelték, 

 és ez a kis házi kert volt a debreczeni 

 füvészkertnek a bölcsője. A debreczeni 

 füvészkert keletkezésének leírásával végzi 

 Balkányi dolgozatát, minek kapcsán 

 megvilágítja Fazekas Mihálynak, mint 

 első igazgatónak, eme füvészkerthez való 

 viszonyát. 



2. S z t a n k o V i t s Rezső (Budapest) 

 »Adatok a liazai Ouercus-ok termésének 

 anaíómiájdhoz« czímen tárgyalja a Quercus 

 pedunciilata F^hrh., Qu. sessiliftora Sm., 

 Qu. lanuginosa Lam., Qu. conferta Krr. és 

 Qu. Ccrris L. nevű fajok termésének peri- 

 carpium-ának, testa-jának, szíklevelének és 

 a cupula-jának szöveti szerkezetét, és azt ta- 

 lálja, hogy az első kettő a Linné Robur 

 a- és /3 ja semminemű anatómiai különbséget 

 sem mutat. A tárgyalt fajok közül a meg- 

 ejtett mérések alapján Sztankovits ki- 

 mutatja, hogy a Quercus lanuginosa peri- 

 carpium-a a legvékonyabb. A Quercus con- 

 ferta pericarpium-ának csúcsi részén szőrö- 

 ket nem talált, de a testa külső epidermi- 

 sének méretei élesen megkülönböztetik a 

 többi fajoktól. A Quercus Cerris, pericarpi- 

 um-ának vastagságáról könnyen felismer- 

 hető. 



A tárgyhoz T u z s o n János szól. 



A növénytani szakosztálynak 1905. évi 

 május 30-iki (CXIII.) ülése : 



Elnök : Klein Gyula ; jegyző 

 m e r 1 c J. Béla. 



K ü m- 



1. Klein Gyula elnök mély fájdalom- 

 mal jelenti, hogy dr. Kontúr Béla orvos, 

 szakosztályunk tagja f. évi május 22-ikén 

 elhunyt. A boldogultban szakosztályunk 

 egyik működő tagját vesztette el, aki kü- 

 lönös előszeretettel a szentírásból válasz- 

 tott botanikai vonatkozású tárgyaival több 

 ízben gyarapította hazai botanikai irodal- 

 munkat. Szakosztályunk kegyeletesen fogja 

 őrizni emlékét, és az elhunytával ért vesz- 

 teség felett jegyzőkönyvében ad kifejezést. 



2. F i 1 a r s z k y Nándor » Kétes nevű 

 Crocus-aink« czímen tartott előadásának 

 tárgya a dobsinai jégbarlangnál szedett és a 

 Természettudományi Közlöny 1904. évi 

 május füzetében a » Feleletek* rovatában 



