SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



121 



találta meg P a x, és összehasonlító ana- 

 tómiai úton, a spicularis sejtek hiánya 

 alapján, továbbá az .lerenchyma szerkeze- 

 ténél fogva a diagnózist határozottnak 

 tartja. Új alak a Rhainnus ganocensis Pax. 



A következő fejezetben Faxa gánóczi 

 Hóra történetét adja, de előbb sajnálattal 

 jelzi, hogy csak a Hradek nevű dombon 

 folyik a bányászat, és még a mésztufa nagy 

 része feltáratlanul van eltemetve. Össze- 

 hasonlítva a mai gánóczi flórát a fosszil 

 flórával, kiemeli azok tökéletes eltérését. 

 A fosszilis flórában három elem egyesül. 

 Ezek közül az első csoport ama növé- 

 nyeké,' amelyek manap Clánóczon nincse- 

 nek, de a Szepességben ritkán előfordul- 

 nak, pl. Quercus pedunculata, Qti. sessili- 

 fora, Salix rcpeus. 



Másodszor a fosszil növények Gánóczról 

 elvándoroltak követelményeikhez képest, 

 a mai klíma beálltával melegebb (pl. Fra- 

 xinus excelsior, Corniis inas, Lignstriitn 

 vulgare), illetőleg hidegebb (Salix hastata, 

 Vaccinimn uliginosum) vidékekre. Har- 

 madszor a fosszil növények között talá- 

 lunk |mai nap egészen kihalt elemeket: 

 Rhamniis ganocensis Fax, Nyinphaea Lo- 

 tus L. Eme különböző klímaviszonyokhoz 

 tartozó elemek mutatják, hogy Gánócz fosz- 

 szil flórája nem egységes és nem is 

 egyetlen periódushoz tartozik. A periódu- 

 sok meghatározásával foglalkozván, Pax 

 összeállítja a maradványok társulásának 

 módozatait, és ezek alapján 5 flórát állít 

 fel: 1. tölgy, 2. nyír-erdei fenyő, 3. tölgy- 

 nyír, 4. törpe fűz, és 5. Ficea excelsa. A 

 lerakódások korát Pax dilúviumnak bizo- 

 nyítja be, és az előbb említett 5 flóra kü- 

 lönböző klimatikai viszonyait a jégkorszaki 

 és jégkorszakközötti periódusok váltako- 

 zásával igazolja. 



Ezután áttér Pax röviden a többi kár- 

 páti mésztufa-Ielőhelyre, amelyek közül 

 említi a Lipócz völgyét, Alsó-Börszikit, a 

 Chocshegy-belit, mint különösen lényegeset. 

 Ez utóbbit, a mely Gánóczczal egyenlő 

 nevezetességű, a kárpáti flóra történetének 

 kikutatásakor nagyon figyelmébe ajánlja a 

 magyar phytopalaeontologusoknak. 



Klein Gyula elnök a szakosztály ne- 

 vében örömmel fogadja F a x-nak nagy- 

 jelentőségű dolgozatát. Magyar tárgyánál 

 fogva ajánlja a dolgozatnak egész terje- 

 delmében való közlését a Növ. Közi. »Bei 

 blatt«-jában, a füzet magyar szövegrészé- 



ben azonban csak kivonatosan közöltes- 

 sék. Az elnöki indítványt a szakosztály 

 egyhangúlag elfogadja. 



A tárgyhoz T u z s o n János és S c h i 1- 

 b e r s z k y Károly szólanak. 



T u z s o n azt a megjegyzést teszi, hogy 

 a tartalmas dolgozat amaz eredménye, mely 

 a Nymphaca Lotus- ra. vonatkozik, e növény 

 püspökfürdői eiőfordulásiinak magyarázá- 

 sában nagyon lényeges, és ha bebizonyí- 

 tott valónak fogadtatik el, úgy nagyon 

 messzemenő következtetésekre jogosít. 



Erre való tekintettel ama véleményének 

 ad kifejezést, hogy, miután az anatómiai 

 módszer nem nyújt eléggé biztos alapot 

 ahhoz, hogy segítségével fosszil növény- 

 töredékek hovatartozását pontosan meg 

 lehessen határozni, a Nymphaea Zotus- 

 nak a gánóczi fosszil növények között 

 való apodiktikus elősorolását nem látja 

 kellően indokolva. Schil b érsz ky szintén 

 eldöntetlennek látja a Nymphaea Lotus 

 meghatározását, mivel kizárólag a virágko- 

 csány anatómiai vizsgálata pontos fajmeg- 

 határozás czéljából nem elégséges. 



Az ezt követő eszmecserében még 

 résztvesznek: M á g o csy-D i etz Sándor, 

 Klein Gyula, R o t h Róbert és Szabó 

 Zoltán. Mágocsy-Dietz szerint a 

 gánóczi feltárásokra vonatkozólag felhí- 

 vandó az illetékes geológiai szakemberek 

 figyelme és érdeklődése. 



3. R a p a i c s Raymund (Budapest) »A^ö- 

 vényvándorlási megfigyelései:': czímű dol- 

 gozatát Lengyel Géza ismerteti, elő- 

 sorolván néhány érdekes növényt Szolnok 

 és Radegund (Styria) vidékéről. 



4. Lengyel Géza (Budapest) -dH. 

 Schinz : Plantae Menyhártianac« czímű 

 munkáját bemutatja és ismerteti. Ez a 

 munka M e n y h á r t-nak a Zambesi mellett 

 gyűjtött anyagát dolgozza fel, a legkivá- 

 lóbb szisztematikusok részvételével ú. m. : 

 Engler, Fax, W i 1 1 e, Ha ekei stb. 



5. Mágocsy-Dietz Sándor az er- 

 dészeti és bányászati főiskola növénytani 

 intézetéből származó Picca excelsa-n&k 

 sajátságos tobozát mutatja be, melynek a 

 megporzás állapotában levő termőpik- 

 kelyei a fagy következtében lefelé irányítva 

 nyitva vannak. E toboz Máramarosból ke- 

 rült az intézetbe. 



7. S c h i 1 b e r s z k y Károly, mint a 

 botanikai kongresszusi bizottság titkára 



