124 SZTANKOVITS kEZSü 



Engler-nél* az A. de CandoUe első sectio-ját, a Lep idobal amis 

 Endl.-í : sectio II. Erythrobalaniis ÖRST. és sectio III. Lepidobalamis Endl. 

 alatt találjuk. 



Simon kai** a Lcpidohalaniis Endl. fajait még négy szakaszba 

 osztja, ú. m. : 



A) Rohur Endl. Gen. plán. suppl. IV. pars. II, p. 24. 



B) Suher Spach. Hist. veg. phanerog. XI. 1842. p. 171. 



C) Cerris Spach. 1. c. p. 171. 



D) Coccifera Endl. 1. c. p. 24. 



B o r b á s a termés (cupula) tekintetbe vételével a Stenolepidobalanus 

 sectio-t létesíti a Qii. conferta Kit. számára. 



Vizsgálódásom kiinduló pontja az volt, hogy a Linné*** egy 

 fajnak leírta, de később az E h r h a r d t kettéválasztotta Oíi. i?o&7/r-terméseken 

 belső, esetleg külső morfológiai jellegeket keressek, melyek alapján a 

 Quercus peduncítlata-X és a Quercus sessiliflora-i egymástól meg lehessen külön- 

 böztetni. Mivel azonban a Ou. lamiginosa, a Qu. conferta és a Qii. Cerris 

 terméseinek anatómiájára vonatkozólag semminemű irodalmi adatot nem találtam, 

 és mivel ezek teszik hazai tölgyeseink zömét, azért vizsgálódásaim keretébe 

 ezeket is bevontam. 



Az A. de C a n d 1 1 e- és az E n g 1 e r-féle Lepidobalamis Endl. sec- 

 tio-ba tartozó öt faj, melyeken vizsgálódásaimat végeztem : 



1. Quercus pedunculata Ehkh., 



2. Quercus sessiliflora Sm., 



3. Quercus lanuginosa Lam., 



4. Quercus couferta Kit. és 



5. Quercus Cerris L. — Erre az öt főtípusra voltam tekintettel, az alfajokat 

 (subspecies) és a változatokat nem vontam vizsgálódásaim keretébe. 



A vizsgálathoz szükséges anyag hazánk több helyéről származik, 

 nevezetesen a budapesti tud. -egyetem botanikai kertjéből a Qn. pedunculata, 

 és Qu . Cerris ; 



Népligetből: Qu. pedunculata \ 



Budai Állatkert-hegyről: Qu. Cerris, Qu. sessiliflora és Qu. lanuginosa; 



Hárs-hegyről : Qu. pedunctilata, Qu. Cerris és Qu. lanuginosa ; 



Fazekas-hegyről : Qu. pedunculata és Qu. lanuginosa ; 



Farkas-völgyből : Qu. Cerris ; 



Kamara-erdőből : Qu. Cerris ; 



Monori erdőből : Qu. pedunculata és Qu. lanuginosa ; 



Selmeczbányáról : Qu. pedunculata, Qu. sessiliflora, Qu. lanuginosa és 

 Qu. Cerris ; 



Zentárói : Qu. pedunculata ; 



* E n g 1 e r u. P r a n 1 1 : Die natürlichen Pnanzenfamilien. III. Theil 1 . H. 

 S. 52—58. 



** S i m o n k a i L. : Hazánk tölgyfajai és tölgyerdei 9. old. 

 *** Linné K. : Spacies plantaruín 1753, p. 994-997. 



