ADATOK A HAZAI OUERCUS-TERMÉSEK ANATÓMIÁJÁNAK ISiMERETÉHEZ. 125 



Cerevicből (Szerém-m.) : Qtt. peditnculala, Qu. conferta; 

 Simánd és Kladováról : Qu. pcdnnailata, Qn. lanughiosa és On. con- 



ferta 



Verseczről : Qu. pediincitlata és Qii. sessüijlora. 



Már a vizsgálati anyag összegyűjtésekor tapasztaltam, hogy a termések 

 alakja, nagysága, a termésfalak anyaga, tapintata némi különbségekre engedtek 

 következtetni. Ez indított arra, hogy először a külső morfológiai faji sajátság 

 alapján igyekezzem megtalálni a kulcsot, melylyel az egyes fajok termését egy- 

 mástól meg lehessen különböztetni. Kevés eredménynyel kecsegtetett ebbeli 

 vállalkozásom, mert a tölgy termésének morfológiai faji sajátságát már régebben 

 is igyekeztek faji jellegekül felhasználni, de a vizsgálódók nagyon kétes 

 eredményeket értek el. 



így Kari H e y e r * azt állítja, hogy a makknak hovátartozandóságát annak 

 külső morfológiai jellegei után nem lehet megállapítani. Illés Nándor** is 

 foglalkozott ezzel a kérdéssel, és azt állítja Kari Heyer-rel szemben, hogy 

 minden egyes makkról meg lehet állapítani a faji hovátartozandóságát. De 

 már 1886-ban, amikor visszatér erre a kérdésre, belátja, hogy előbbi fel- 

 fogása nem általános érvényű. Ugyanezzel a kérdéssel foglalkoznak Will- 

 komm*** és Kienitz+ is, akik végeredményben H eyer nézetét 

 támogatják. 



Qiterctis-a^m]í termésének külső morfológiai jellegei a következőkben 

 nyilvánulnak, természetesen mindig a nem szabályellenes, hanem a rendes 

 termések nagy átlagát véve figyelembe. Eme jellegek megállapításakor a saját 

 tapasztalataimon kívül a rendelkezésemre álló irodalmattt is felhasználtam. 



A Qitercns pediincitlata Ehrh. {(^. Robiir a L.) makkja hengeres alakú, 

 az alapi és csúcsi résztől való egyenlő távolságában a keresztmetszet körének 

 sugara alig árul el némi különbséget. Nem ritka az ellipszoid, tojásdad, a 

 hosszúkás orsóalakú, sőt a gömbalakú makk sem. Az alapi végettt lapos vagy 

 domború ; jellemzi az élesen határolt kerek, néha lapítottan ívezett fehéres 

 alapterület, melyet rövidség okáért köldöknek neveznek, és mely lehet finoman 

 pontozott vagy sugarasan barázdált szélű. A makk köldökének egészen meg- 

 felelő a kupacs (cupula) alja is. A termés felső része kúpalakú vagy kihegyesedő. 

 A héj tapintata sima, de barázdált is lehet, a bibe körüli részén szőrös. A termés 



* Kari Heyer: Die Forstpflanzenzucht 1876. 

 ** Illés Nándor:A tölgyfajok makkja. — Erdészeti lapok. 1878. 100. old. 

 1886, 677. old., 1889. V. füzet. 



*** Willko mm : Forstliche Flóra 1875, S. 329. 

 t K 1 e n i t z : Über Formen u.fAhartcn heimischer Waldbáume. — Berlin, 1879. 

 tt Fekete-Mágocsy: Erdészeti Növénytan. — II. rész. 1896, 



G. H e m p e 1 und K. W i 1 h e 1 m : Báume und .Stráucher dcs Waldes. H. Teil. 

 J. Heuffel; Beitr, z. Kenntnis d. i. Ungarn vorkomm. Artcn d.ílattung 

 Quercus L. 



Ball Ion: Hist. des Plantes. VI. p. 227—236. 



P. Kitaibel: Descriptiones et icones plantarum rariorum Hungáriáé, 

 Charles Spague Sargent: The silva of North .\merica. VIII. 

 ttt Fekete-Mágocsy: Erdészeti Növénytan II. r. 417. old. 



