128 SZTANKOVITS KEZSŐ 



lowsky,* S t r an dm ark, V. H ö hn e r* és többen foglalkoztak a magvak 

 és termések anatómiájával. 



A vizsgálódások legnagyobb része fejlődéstani szempontból indul ki, de 

 eredményeik anatómiai értékűek is. Szükségesnek is bizonyult a termés-fej- 

 lődés vizsgálata, mert a termés keletkezésének vizsgálata nélkül sokszor lehe- 

 tetlenné válik a termés rétegeinek a helyes morfológiai értelmezése. Aki csupán 

 az analógiára támaszkodva igyekszik valamely növény szaporodási szervének 

 az alkotó részét magyarázni, olyan hibás eredményekre juthat, mint L e s t i- 

 b u d o i s*** is, aki a termések burkának a szerkezetét a levél szerkezetére 

 vezeti vissza, és analógiából igyekszik a termőlevelet a levelek szerkezetével 

 magyarázni. 



De C a n d o 11 e,+ aki nagyon helyes alapból indul ki, amikor azt 

 mondja, hogy a termést a magház anatómiájával lehet megmagyarázni, 

 hibát követett el, amidőn azt nem vizsgálta mikroszkopiailag, hanem abból 

 indul ki, hogy a magházat levelek alkotják; és mivel szerinte a levelek három- 

 rétegűek, ennélfogva a termés falának is háromrétegűnek kell lennie. Hibás 

 alapból kiindulva, az eredmény csak hibás lett. 



Fölmerül most az a kérdés, hogy a terméseknek és a magvaknak, 

 anatómiai szerkezetüknél fogva van-e rendszertani értékük ? Schroeder és 

 Magnus,i"t később Lohde és Hegelmayer tit hangsúlyozták azt, hogy 

 ugyanegy növénygénuszhoz tartozó fajok magvaiban lényeges különbségek 

 mutatkozhatnak, de nem általános érvényűek; sőt Lohde,§ később B a c h- 

 man n^§ kijelentette, hogy a termések és a magvak anatómiájának a rendszer- 

 tanra nézve csak alárendelt szerepük lehet. 



A Quercus génusz termésének anatómiáját érdemlegesen tárgyaló munkák 

 száma azonban olyan csekély, hogy az irodalomban csak egy-két munkára aka- 

 dunk, aminek okát a kevés érdeklődésben kell keresnünk. 



A Quercus termésének anatómiai feldolgozásával H a r z,§^§ K r a u s,* 



* S e m p o 1 o w s k }' : Beitráge zur Keiintnis d. Baues d. Samenschalen. Leipzig 

 1874. — Landwirtsch. Jahrb. 1874. III. 



** V. H ö h n e 1 : Bau de r Samenschalen der Brassica-arten. — Wiss. prakt. 

 Unters. auf d. Geb. des Pflanzenbaues, v. P^ r. H a b e r I a n d t. I. Bd. 1875. S. 149. 

 *"* Lestiboudois: Carpographie anatomique. — Ann. d. Se. Nat. S. IV. T. 

 2. é. p. 3. 



t De C a n d o 11 e : i. m. 4. old. Paris 1854. 



tt Schröder: Landw. Vers.-Stat. S. 10 und 14., 493 und 170. 

 ttt Lohde: Hegelmayer: Bot. Ztg. 1875. 

 § Lohde: Über die Entwicklungsgesch. und Bau der Samenschalen in Schcnk- 

 Luerssen Mittheilungen. II. 1. 



§8 Bachmann: Darstellung d. Entvvickelungsgeschichte u. des Baues der 

 Samenschale der Scrophulariaceen. Halle, 1881. 



§§§ Harz: Landwirtschaftliche Samenkunde. II. TeiI, S. 79 — 81. 



* Kraus : Über den Bau trockener Pericarpien, — Pringsh. Jahrbüch. V. S. 83. 



