136 SZTANKOVITS líEZSÓ 



réteg elemei sokszögűck, vékonyfalúak és oxalsavas mészből való buzogányfej- 

 alakú kristálycsoportot tartalmaznak. 



Az edénynyalábot tartó sejtrétegnek alapi és csúcsi táján jelennek meg 

 szétszórtan vagy nagyobb tömegekben a macrosclereida-k. 



Harz* vizsgálatainak eredménye gyanánt az edénynyalábot tartó paren- 

 chyma-rétegben a sejteken bizonyos szabályszerű elhelyezés mutatkozik, melyeket 

 az összes Qiiercus-fa.iokon megtaláltam és kimutattam, és amelyeket (miként 

 a mellékelt rajzokon is látható) obliterált parenchyma-nak jelöltem. A Qti. pedun- 

 culata termésfalának kérdéses rétegében azt találta, hogy 1 — 2 keskeny 

 sejtsorban a sejtek merőleges irányban nyúltak, ezekkel váltakoznak 5—9 

 sejtsorban elhelyezett nagyobb, szélesebb és m.erőleges irányban kevéssé meg- 

 nyúlt parenchymás sejtek ; rendszerint ez utóbbiakból lesz a vastagfalú scleren- 

 chyma. 



A sejtek elhelyezésében inkább a kívülről befelé haladó sorrendet volnék 

 hajlandó elfogadni. Ugyanazt tapasztaljuk itt, mint a sclereida-réteg sejt- 

 jeinek elhelyezésében. A kisebb méretű sejtek egyúttal nagyobb számban is 

 helyezkednek el a sclereida alatt közvetetlenül, míg a nagyobb üregű sejtek 

 csak jóval beljebb következnek. 



Az edénynyalábokat tartó parenchyma-sejtek rétege alatt, és a belső 

 felbőr között találjuk a szivacsos parenchyma-réteget, amelyben sejtközötti 

 járatok vannak; Harz szerint e szövetréteg csak akkor van jelen, amikor 

 az edénynyalábokat tartó parenchyma-sejtek legnagyobb része már kősejtekké 

 alakult át ; ez a szövetréteg mindig jelen van, sejtjei a szélességi irányban 

 megnyúltak, vékonyfalúak, sokszor oxalsavas mészkristályokat tartalmaznak. 



Harz szerint a parenchyma-sejtek rétegében, kevéssé a makk érése 

 előtt keményítő foglaltatik, a makk érett korában barna chlorophyll-marad- 

 ványok találhatók. 



Ezt az állítást nem erősíthetem meg. 



A parenchyma-sejtek két réteget alkotó elemeinek méreteit lásd az I. sz. 

 táblázaton. 



A termésfal edénynyalábjairól anatómiai szempontból Harz** emlé- 

 kezik meg, de csak annyit említ, hogy ennek parenchyma-rétegében halad- 

 nak végig az edénynyalábok. Már Illés*** is említi azokat, midőn a 

 »pásztázat« jelenléte vagy hiánya alapján igyekezett a makk morfológiai 

 jellegét megállapítani. 



A Qiiercus sessiliflora termésfalának redukált csavaros tracheida-kkal biró 

 edénynyalábok anatómiai szerkezetét M i 1 1 1 a c h e r"í' közli, a többi fajok 

 edénynyalábjai a Quercus sessiliflora-éval egyezők. 



A makk héjában az edénynyalábok száma nem állandó, 13 — 19 között 

 váltakozik ; ha a makk vastagabb, számuk is nagyobb. 



* Harz: i. m. 

 ** Harz: i. m. 

 **'' Illés: i. m. 

 t M i 1 1 1 a c h e r : i. m. 



