138 



SZTANKOVITS RKZSÓ 



per 



« 



t 



=S^c7^ 



3 



3fe 



^^ 



& 



o 



^a 



5Q£ 





A 



M^i 



?oi 



?.^V 



Vi 



föC 







^Q> 



^<s; 



^^,^7 



?cr 





t- obi p 



3 

 X! 



íí 'I .:; 



i| 



o 



N 



^ ^ 



t/l 



£ II 



x: 

 o 



c 



5 .- 

 -<u -<u ií 



(U o 



J II 



tu 



N 



(U 



c/1 





CS 



vagy vasszulfát kevésbé élénk 

 hatású, de az árnyéklatok 

 jobb megkülönböztetésére hasz- 

 nálható. 



A vascsapadék színe után 

 megkülönböztetnek » vasat zöl- 

 dítő« és »vasat kékítő« cser- 

 savat ; ez a megkülönböztetés 

 azonban sem élettanilag, sem 

 chemiailag nem igazolható. 



Gyakran előfordul, hogy 

 ugyanegy növény különböző 

 szerveiben mindakét csersav ki- 

 mutatható. 



E. E b e r m a y e r* való- 

 színűnek tartja, hogy a vas- 

 oxid-sók kétféle festési kémlelő 

 hatása idegen anyagoktól ered- 

 het, mert míg a gubacscsersav 

 a vassók vizes oldatában szabad 

 bor- vagy eczetsav jelenlétében 

 zöld csapadékot ad, addig a 

 vasat zöldítő csersav gyönge 

 alkalikus oldatban sötétkék csa- 

 padékot eredményez. 



A tárgyalt Qucrctis-ía]ok 

 termésfalnak csersava vaschlorid- 

 dal és vasszulfáttal végzett párhu- 

 zamos kísérleteimben egyező zöld 

 színű festő hatást eredménye- 

 zett. 



A növény szerveiben elő- 

 forduló cseranyag élettani értéke 

 kevésbé ismeretes. W e s t e r- 

 m a i e r** szerint váladékok, me- 

 lyeknek lényeges szerepük van 

 az áthasonítás folyamatában, és 

 az áthasonító szövetben találha- 



* E. E b e r m a y e r : Phys. 

 Chemie d. Pflanzen. — Berlin 1882. 

 .S. 408. 



** Wes termaier : Sitzungs- 

 berichte der Berliner Akademie. 1885 

 und 1887. S. 175. 



