ADATOK A HAZAI OUERCUS-TEKMKSEK AXATÓMIÁJÁNAK ISMKRETÉHPJZ. 139 



tók. Tschirch* azt tartja, hogy a magvak felbőrében lévő csersav 

 talán antiszeptikusan hat, hogy a csírázás közben a baktériumok és a 

 gombák rombolásának jobban ellenálljanak, ami azonban kétes ; inkább az 

 állatok rongálása ellen való védelemre szolgálhat. V'izsgáiataimmal kimutattam, 

 hogy a sejtfalak nem fásodottak, csak a sclereida-réteg elemei adták sósav- 

 val és phloroglucin-nal a várt fa-reakcziót. 



Ökológiai jelleget a tárgyalt fajok termésfalának szöveteiben kimu- 

 tatnom nem sikerült : pedig remélhető volt, hogy a Qtiercus pedtmculata-n és a 

 Qiierctis scssiliflora-n, tekintettel a tenyészési helyeikre — a felbőrön és 

 az alatta levő szövetrétegeiben néminemű különbségek kimutathatók lesznek. 

 A megejtett vizsgálat és mérések alapján azonban mondhatom, hogy e két faj 

 együvé tartózandósága már a termés anatómiai jellegei alapján is szembetűnő. 



A termésfal külső felbőr-sejtjeinek csak a két évben érlelődő termé- 

 seken van vastagabb sejtfaluk ; de még az által is eltér a Qtiercus 

 Cerris termésfalának külső felbőre, hogy a külső tangens-irányú fala nem 

 sima, hanem, legtöbb esetben gyengén hullámos, miáltal már a puszta tapintással 

 is érdességet árul el. A többi fajok felbőre legfölebb a makk alapi 

 részén hullámos, de ritkán a födetlen felületén is az. A termésfalak szö- 

 veteinek elrendeződése egészen egyező. A keresztmetszet sugárirányú méretei- 

 ben mutatkozik eltérés. 



A legpuhább makkhéja, de egyúttal a legvékonyabb termésfala van 

 a Qu. Jamiginosa-nak, a Qiicrciis pedunculata-nak és a Qnercus sessili- 

 Jlora-nak ; vagyis a Qucrcus Robtír a és /? L. nagyon csekély számbeli 

 különbözetet mutatnak ; azonban a Qu. lanuginosa termésfalánál jóval vas- 

 tagabb, de vékonyabb a Qu. conferta és a Qu. Cerris termésfalánál, melyek 

 közel egj'^ mm, sőt ennél nagyobb vastagságot is érnek el (III. sz. táblázat). 



Közelfekvő fajokban az anyagcsere majdnem egyező lévén, Quercus-aink 

 termésében ugyancsak élénk és megegyező anyagcsere megyén végbe ; erről 

 tanúskodnak a calciumoxalat-kristályok, melyek meglehetős számosan vannak 

 jelen a termésfalban. 



A két évig érlelődő termésű fajokon nemcsak a termésfal külső, de 

 a belső felbőre is szembetűnően elkülönül az egy évig érlelődő termésű 

 fajainktól. A termés szövetének sejtfal-vastagsága, a szőrök hossza és szé- 

 lessége mindmegannyi különbség, melyek az említett fajokon észlelhetők. 



A m a g h é j (t e s t a). 



A Quercus termésének maghéjáról Van T i c g h e m,** Harz*** és 

 M i 1 1 1 a c h e r'i' emlékeznek meg. \' a n T i c g h e m szerint a köldök edény- 

 nyalábjai a chalaza-nál oszlanak ujjasán 10 — 15 ágra, és a mag csúcsáig 

 haladnak, 



* Tschirch: i. m. 109. old. 

 ** Van Tieghem: Bull. S. B. d. Francé. T. 29. p. 312. 

 *** Harz: i. m. 

 t M i 1 1 1 a c h r : i. iii. 



