144 SZTANKOVITS KEZSÓ , 



növéséből lesz a kupacs ; S c h a c h t* és B a i 1 1 o n** véleménye szerint a 

 kupacs kezdeménye a lepel- és a termőlevelek kezdeménye után jelenik meg 

 gyűrű alakban, és hogy a pikkelyek képződése eleinte a gyűrű külső felü- 

 letén, majd a lapított, sőt a belső felületén is megindul. Schacht »dis- 

 cus«-nak jelölte, Payer*** a kocsány kitüremlésének vette. H o f m e i s t e r"*" 

 szerint a kupacs a körsáncz-szerű gyűrűből (Ringwulst) lesz, mely a nővirág 

 alapja és a kevéstagú fellevelek köre közé beiktatott ősparenchyma állapo- 

 tában lévő szövetből alkotott. E szövetben bekövetkezett gyors növekedés követ- 

 keztében a gyűrűből rövid időn belül mély tálalakű képződmény lesz, és a 

 belső felén, kívülről befelé, látszólag felülről lefelé haladó sorrendben folyton 

 új leveleket hajt. A kupacs alján a folytonosan tartó növekedés következ- 

 tében annak belső oldala jóval nagyobb lesz mint a külső, és azért a 

 belső felén létrejött levelek kifelé gyűrődnek, minek következtében a leg- 

 fiatalabb levelek a kupacs szélére kerülnek. A pikkelylevelek E i c h 1 e r szerint 

 emergencziák, pedig a tengelyből csúcs felé haladóan keletkező edény-nyalábos, 

 közbeiktatottan növekedő levélképletek. 



C e 1 ak o V s kyT"!" a Quercus-ok virágzatával a kupacs keletkezését is 

 tárgyalja, és E i c h 1 e r ama nézetét, hogy a másodlagos virág négy előlevelé- 

 nek összenövéséből lett a kupacs, elejti ; bebizonyítván azt, hogy a kupacs 

 tengelyképlet, a pikkelyek levéltermészetűek. Szerinte a kupacs egyszerű és 

 nem »cupula composita«, az egyetlen virágtengelynek gyűrűszerű kiemel- 

 kedéséből keletkezik. A virágrügy a kupacskezdeménynyel együtt átalakult 

 levélrügy, keletkezése prolepsis-fajtájú ; a virágalakulások gyorsítva kelet- 

 keznek, még mielőtt a pikkelylevelek kifejlődésüket elérték volna, — és ezzel 

 támogatja Hofmeistei nézetét. 



Qitercus-sÁnk tökéletesen kifejlődött kupacsának anatómiájáról az iro- 

 dalomban kevés adatot találtam. M i 1 1 1 a c h e r-nek a Querciis sessilijlom 

 kupacsának anatómiájával a vizsgált fajok kupacs-anatómiája ki is van merítve. 



Csekély eltérést mutatnak a pikkelylevelek hosszai ; azok morfológiai 

 különbségeire kevéssé, inkább azok anatómiájára voltam tekintettel. A kupacsok 

 anatómiai szerkezete a külső és a belső felbőr között lévő edény-nyalá- 

 bokat magába záró parenchymával ki van merítve. Midőn a kupacs külső 

 felbőréről van szó, tulajdonképpen a pikkelylevelek felbőrét tárgyalom. 



A külső felbőr felülete sokszögletű, azonos átmérőjű sejtekből van alkotva ; 

 keresztmetszetben kissé sugárirányban nyúlt, szorosan záródó sejtekből alkotott. 

 A pikkelylevelek hónaljában a Quercus Cerris pikkelyeinek kivételével, a 

 felbőrben szájnyílásokat találtam. 



* Schacht H. : Über d. Keimen einiger Waldbaume. — Monatschrift d. k. 

 Akad. d. Wiss. Berlin. 1852. — Grundriss der Anatomie u. Physiologie d. Gewáchsc. 

 Berlin. 1859. 



*» B a i 11 o n H. : Historie des plants. VI. p. 229. 

 *** p a y e r : Baillon, Hist. des plants. 



t Hofmeister W. : Embryobildung der Phanerogammen. Pringsheim 1. 1858. 

 tt C e 1 a k o V s k y : Über die Cupula von Cupuliferae. — Sitzgsber. d. kgl. böhni. 

 Ges. d. Wiss. Prag. S. 604—618. 



