A VESSZŐÉRÉS SZEREPE A FÁS NÖVÉNYEK ÉLETÉBEN. 99 



kora tavaszszal a tcnyészeti szervek fejlődésének megindulta előtt, mások 

 ismét a tenyészeti szervek fejlődésével egyidejűiéi;" fejlesztik. De bármelyik 

 esetben fejlődjék is a virág, a jövő évi fiatal levelek áthasonította táp- 

 láló anyagok iránt a virágok nem nagyon támaszthatnak igényt, mert ha az 

 utolsó esetet tételezzük is föl, hogy a levelek a virág fejlődésekor bizonyos 

 mennyiségű anyagot hasonltának át, ez a szerves táplálék a tenyészet meg- 

 indultakor a nagymértékben föláramló víz jelenlétében a tenyészeti szervek 

 szaporítására használtatik föl. úgy hogy a virágok kifejlődésükben egészen az 

 előző évi tenyészet folyamán szerzett táplálékra : szénhydrátokra vannak utalva. 

 A rügy virággá fejlődését, a virág tökéletességét ilyenformán az előző évi 

 tartaléktáplálék mennyisége szabályozza ; mennél több a tartaléktáplálék, 

 annál tökéletesebb a virágok kifejlődése ; ellenkezőleg minél kevesebb, annál 

 rosszabb lesz az eredmény. 



A fás növények tartalék táplálóanyag-mennyisége, mint azt a vessző- 

 érési viszonyok tanulmányozásakor láttuk, rendes körülmények között 

 karöltve halad a vessző érésével, ez pedig függvényét képezi azon idő- 

 járási viszonyoknak, melyek között a növény élt, mely ok miatt a virágrügy 

 kifejlődési viszonya kell hogy függjön az előző tenyészeti időszak meteoroló- 

 giai viszonyaitól. Ha már most ezen kétrendbeli körülményből kifolyó okozati 

 összefüggésen elmélkedünk, arra a következtetésre jutunk, hogy valamely 

 fás növénynek a tavaszi virágmennyisége függ a növény vesszejének előző 

 évi érési viszonyaitól és minthogy a vesszőérés függvénye az előző évi fizikai 

 viszonyoknak, következik azon gyakorlatilag igen lényeges és általam legelsőb- 

 ben 1901. április hónap 15-én közzétett fiziológiai törvényszerűség, hogy a fás 

 növények egy évi termésmennyisége két egymást követő év időjárási viszonyainak 

 a függvénye.* Az előző év megadja úgy az összes szövetek, mint a vessző érési 

 fokát és ezzel a virágok elhelyezését meg azok számát, valamint a rügy- 

 kezdemény virággá való fejlődéséhez szükséges tápláló anyagot ; a gyümölcs- 

 termés éve pedig a virág kifejlődésére, a virágzás lefolyására többé-kevésbé 

 alkalmas viszonyokat és a gyümölcs kifejlődésének és érésének körülményeit. 



Azok a morfológiai megfigyelések és élettani kísérletek, melyeket a 

 montpellier-i gazdasági főiskolán az 1897—1899. években tettem, továbbá me- 

 lyeket M. Gaston Bonnié r vezetése alatt levő párisi (Sorbonne) és fon- 

 tainebleau-i laboratóriumokban az 1900. és 1901-iki években végeztem, valamint 

 az 1901. év végén és a mostani év folyamán a M á g ó c s y - D i e t z Sándor 

 vezetése alatt álló m. kir. tudomány-egyetemi botanikai laboratóriumaiban végez- 

 tem, úgyszintén ezen év folyamán nagyban Magyarország különféle vidékein 

 is kipróbáltam, állításom helyességét a legpontosabban igazolják.*" 



• Comptes rendus, t. CXXXII. p. 923; 15. avril 1901. 



* Az itt szóban forgó és jelen tanulmányom folyamán bemutatott fiziológiai tör- 

 vényszerűségek növénytermelési szempontból előttem lényeges nemzetgazdasági ertékűek- 

 nek mutatkozván, a magam meggyőzése czéljából nagyobbszabású megfigyeléseknek 

 és kísérleteknek vetettem alá a végett, hogy e szabályszerűséget kellőképpen ellen- 

 őrizhessem. E czélból Magyarország különféle szőlőtelepein ú. m. Ménes, Paulis, 

 Kecskemét, Balatonmelléke stb. vidékeken, körülbelül 50—60 F/7/s-fajra és fajta- 

 Növénytani Közlemények. 1902. I. kötet, 3. füzet. 7* 



