A VESSZÓÉRÉS SZEREPE A KAS NÖVÉNYEK ÉLETÉBEN. 101 



tettem — mint később látni fogjuk — nagyon értékesek, gyakorlati alkalmazásuk 

 pedig fölötte lényeges, különösen a fás növények metszése és okszerű míve- 

 lése szempontjából. Ez elméleti vonatkozásokra később bővebben ki fogok 

 terjeszkedni, gyakorlati szempontból pedig főbb vonásaiban már ismertettem.* 



11. 



A föntebb előadottak alapján tehát bebizonyított valónak vehetjük, hogy 

 a fás növények évi termésmennyisége két egymást követő év időjárási viszo- 

 nyainak a függvénye. Láttuk, hogy a száraz éveket követő évek nagy ter- 

 méseikkel tűnnek ki, míg a nedves évek után következő évek nagyon kevés 

 termésükről nevezetesek. Hasonlóan láttuk, hogy a terméshozam váltakozása a 

 növény vesszejének érési fokán fordul meg ; a szerint lesz a jövő évi virág- 

 mennyiség több vagy kevesebb, a mint az érésre a fizikai viszonyok kedve- 

 zőbbek vagy pedig kedvezőtlenebbek. Eme fizikai viszonyok között, melyek 

 a vesszőérést módosítják, legnagyobb szerepet viszi ama víz, mely a növény 

 szöveteibe jut. 



A víz szerepe a növény életében fölötte bonyodalmas, mert többféle- 

 képpen szerepel, ú. m. tisztán fizikailag, tisztán chemiailag és fiziko-chemiai- 

 lag, mely szerepek azonban egymástól nagyon sokszor elválaszthatatlanok. 

 Lényeges a víz, mint növényi tápláló anyag és lényeges mint a többi tápláló 

 anyagot oldó és szállító anyag, de lényeges mint a többi fizikai viszonyokat : 

 meleget és világosságot befolyásoló tényező, úgy hogy a víz szerepének a vessző 

 érése szempontjából való tanulmányozása elsőrendűnek tekintendő. 



Nem ide tartozik, hogy a víz sokoldalú működését behatóbban tárgyal- 

 juk, tisztán csak azon általános vonásoknak a vázolását óhajtom, melyek 

 a fás növények gyümölcstermelése közben szerepet visznek és e téren 

 azt látjuk, hogy a vízmennyiség nagy mértékben hat 1) á fa termővesszeinek 

 eloszlására és 2) az ágak elhelyezésére, egyáltalában a növény alakjára. 



1. A megfigyelések, melyeket a fiatal fás növények első éveitől kezdve 

 idejök előrehaladása szerint későbbi korukig tehetünk, azt mutatják, hogy a 

 fiatal fa bizonyos esztendők után virágzásnak indul, a virágok a fiatal növé- 

 nyen az első években a törzsön, vagy annak elsőrendű apróbb elágazásain 

 jelenkeznek, de minden esetben a gyökerekhez aránylag elég közel vannak. 

 Később, ha ugyanazon növényt figyeljük meg, az a hely, a hol a virágok fej- 

 lődnek, már nem ott van többé, a hol kezdetben volt ; bár keletkezhetik azon 

 a környéken is új hajtás, de ezek a hajtások meddők maradnak. A virágot 

 termő hajtások a növény más részein vannak és pedig fokozatosan az elsőd- 

 leges, másodlagos, harmadlagos stb. ágakra helyezkednek olyanformán, hogy a 

 távolság, mely a termővesszőket a törzstől elválasztja, a növény fejlődésével, 

 korával és törzse vastagodásával fokozatosan növekszik. 



2. Ezeken kívül, ha megvizsgáljuk valamely fa fejlődési menetét, nem 



F. Kövessi: Sur la taillc rationelle des végétaux ligncux. Coinptes 

 rendus, t. CXXXII. p. 923; 15. avril 1901. 



