104 KÖVESSI FERENCZ 



mint magán gyümölcsfa- és díszkertészeti telepein, különösen Paris, Versailles, 

 Thomery és Fontainebleau környékein ; a virágot termő vesszőket és a virá- 

 gokat mindig azon szabályok szerint találtam elhelyezve, melyeket a hydro- 

 dynamikai törvények határoznak meg. 



Több volt a virág a fáknak ama részein, melyek a gyökerektől mesz- 

 szebb estek, azért mert a csőrendszer hosszabb lévén, a súrlódás nagyobb 

 volt és így kevesebb vizet kapott a növényrész ; még több virágot találtam 

 ott, a hol az ág, vagy a hajtás függélyesen is állott, azért mert ez esetben 

 a nehézségi erőnek a vízre gyakorolt hatása ellensúlyozza bizonyos fokig a 

 nagyobb víztömeg följutását. Tisztán látható azután, hogy a törzs és a vasta- 

 gabb ágak azokat a hajtásokat, melyeket előbb viseltek, idővel elhullatják, 

 noha eme példa esetében a kertészek az alakfák megcsonkulása ellen mindent 

 elkövetnek, azonban daczára minden kertészeti fogásnak, »a fáknak a törzse 

 idővel felkopaszodik «. 



Egészen hasonlót tapasztaltam a szőlőtőkén, ott a hol a tőkéket 

 hosszú fíízér-alakban mívelik, különösen akkor, ha a tőke nagyobb, 

 20—30 méter hosszúságot ér el, mint a milyenek különösen Thomeryben 

 nem ritkák. 



Nagyon érdekes megjegyezni, hogy olyan esetekben, midőn egy-egy 

 egészen fölkopaszodott ágon, vagy törzsön rovarrágások, mélyebb beszára- 

 dások vagy szövetpusztulások keletkeznek, a hol a vízvezető edényrendszer 

 működése tetemesen megcsökken, előállhat az az eset, hogy a sebhely fölötti 

 részleten keletkezett hajtások hosszabb ideig megélnek, sőt a fokozott víz- 

 csökkenés miatt virágot is fejleszthetnek, határozott bizonyítékául a fönti 

 fölfogásnak. 



Lehetne még egy igen érdekes példát említeni, melyet a nagyon öreg 

 fákon tapasztalhatunk, mikor azok csúcsaszályban pusztulni kezdenek. A 

 csúcsaszály víz hiánya folytán áll elő és kiindulása a koronának legmagasabb 

 pontja. Az ilyen növényen a termőhajtások elhelyezkedése ellentéte a növény 

 növekedésekor tapasztalható haladásnak. Az alantabb keletkezett vesszők min- 

 dig hosszabb-hosszabb életűek lesznek és a virágok mindig alább-alább foglalnak 

 helyet a szerint, a mint a pusztulás miatt a növény mindinkább kevesebb 

 vizet kap. 



A víz szerepének ez a tüneménye játszódik le az összes fás 

 növényeken, bármilyen legyen is a fa alakja ; csakhogy rendesen kevésbé 

 tisztán láthatók a folyamatok, mert egyéb ható tényezők zavarják a tiszta 

 látás viszonyait. 



Az I. és II. tétel alatt előadott tisztán megállapítható törvényszerűségek- 

 ből önként folynak a következő szabályok : 



1. A fás növények termésének viszonya a vessző érési viszonyaival a leg- 

 szorosabb összefüggésben van. 



2. A fás növények egy évi terméseredménye a növény kél évi biológiai 

 viszonyainak a függvénye. 



