IRODALMI ISMERTETŐ. 75 



A fajt illetőleg kövületünk anatómiai szerkezete a jelenkori Araucaria 

 és Dammara-fajok egyikével sem egyezik és az eddig leírt fosszil Araucaria 

 lípasbeli fák közül sem csatolható egyikhez sem joggal ; egyrészt azért, mert 

 e fosszil fajok leírása nem eléggé részletes, másrészt pedig, mert csupán gyökér- 

 fával van dolgunk. 



E körülmények folytán az összehasonlító faji meghatározásról le kell 

 mondani és meg kell elégedni a génusz, illetőleg a csoport megállapításával. 



A kormeghatározás a balaton-kövesdi kövületen csak annyiban lehet- 

 séges, a mennyiben tudjuk, hogy ilyen típusú fák a vörösfekűtől kezdve for- 

 dulnak elő az ennél fiatalabb /elegekben . 



Schilberszky (Budapest). 



Nathansohn, Alexander: Über Parthenogenesis bei Marsilia und ikre 

 Abhangigkeil von der Temperatur. — Berichte d. deutschen botanischen Gesell- 

 schaft. Bánd XVIII. p. 99-109. 



Az alsóbbrendű szervezetek szaporodási viszonyainak tanulmányozásából 

 ismeretes, hogy az ivaros meg a tenyészeti szaporodás között nincsen olyan 

 éles különbség, a mint azt régebben hinni vélték. K 1 e b s-nek sikerült a 

 Spirogyra fonálmoszaton mesterségesen keletkeztetni nyugvó spórákat, melyek 

 a rendes úton keletkező zygote-ktől csak annyiban térnek el, hogy párzási 

 folyamat nélkül jöttek létre. 



Ezen a nyomon indította meg N. vizsgálódásait, melyekre a Marsilia 

 Drummondi, illetőleg a M. vestita és M. niacra fajokat választotta, melyek 

 közül a M. Drummondi-ra Shaw szűznemzést (parthenogenesis) állapított 

 meg, a mit N. is valónak talált. Az imént nevezett fajnak vízzel telt óraüvegen 

 elkülönített makrospóráiból 18° C. szobai levegőmérsékletben mintegy 24 óra 

 letelte után az előtelepek tökéletesen kifejlődtek és egy nappal későbben a 

 csírakeletkezés kezdetét világosan észlelhette, még pedig megtermékenyítésnek 

 a kizárásával. 



További kísérleteire a Marsilia vestita szolgált, a melyen hasonló körül- 

 mények között, szűznemzés keletkeztette csírafejlődés sohasem volt tapasztal- 

 ható ; ez csak akkor következett be, a mikor N. a csírázó makrospórát 

 magasabb (35° C.) levegőmérsékleten hagyta egy ideig ; ez esetben mintegy hét 

 százaléka az előtelepeknek szűznemzéssel létesítette a csíranövényeit. Az 

 ekként létrejött csíranövényeket a megtermékenyített petékből származottaktól 

 nevezetes tulajdonság jellemzi ; utóbbi esetben t. i. a petesejtnek az osztódásai 

 néhány órával a megtermékenyítés után indulnak meg és az előtelep növeke- 

 désében a csíranövény fejlődésével meglehetősen lépést tart ; a parthenogeneti- 

 kus csíranövényeken ellenben a petesejtnek legelső osztódása körülbelül egy 

 napig késik, mialatt az előtelepen sejtszaporulat következik be, úgy hogy 

 2—3 nappal a spóráknak vízbe szóratása után a íiatal csíranövényt szabály- 

 talan alakú és jórészt meglehetősen nagy sejtek alkotta szövetdudorodás köze- 

 pén találhatni. Hasonló módon viselkedik a magasabb levegőmérséklettel szem- 

 ben a M. m.iera faj is. 



Megjegyezendő, hogy a M. Drummondi makrospórái nem mindenkor 

 viselkednek az említett módon ; sok sporocarpium-ból vett makrospóra tökéle- 



