74 IRODALxMI ISMERTETŐ. 



szerű gödörkékkel közlekednek. E gyantasejtek úgy a hossz-, mint a kereszt- 

 metszeteken barna és fekete szemecskékkel töltvék ki. 



A bélsugarak egy sejtsorúak, vagyis egyszerűek, 2—39 sejtnyi magasak, 

 csakis parenchym-sejtekből vannak alkotva és átlag minden 8 tracheid-sorra 

 esik egy bélsugár (a keresztmetszeten). A bélsugár-parenchym sugárirányú 

 falainak gödörkézettsége az elmosódottság következtében már nem látható 

 tisztán, a mi akadályozza a tüzetesebb meghatározást is. E gödörkékről csak 

 annyi volt megállapítható, hogy kerekdedek és kerülékalakúak, egy vagy két 

 vízszintes sorban foglalnak helyet és egy trachcid-szélességre 1—4 gö- 

 dörke jut. 



A budakeszi kövület a leírt szerkezet alapján a cziprus-típusú fákhoz 

 tartozik. A fosszil fák között a krétakortól kezdve előforduló Cupressinoxylon-ok 

 csoportjához sorozandó, a jelenkori fák nemei közül pedig a kövület szerke- 

 zete különösen a Cryptomeria és a Chamaecyparis génuszok fájának anatómiai 

 szerkezetével egyezik. 



A balaton-kövesdi kövület itt a berekhát-dülői szőlőkben találtatott, 

 vörös homokkőben, mely a gyűjtő közölte adatok szerint a legalsó triászhoz 

 vagy még a permi rétegekhez tartozik. 



A sötétbarna színű kövületen szabad szemmel a faszerkezetet nem lehet 

 meglátni. Mikroszkóppal azonban vékony csiszolatokon látható, hogy a szer- 

 kezet eléggé jól megmaradt. A fa csupán tracheid-ekből és bélsugár- 

 parenchym-ból való és évgyűrűs szerkezetű. Az évgyűrűk határát a sugár 

 irányában összelapuló 1—3 tracheid-sor alkotja, a mi minden átmenet nélkül 

 élesen elüt a megelőző és rákövetkező tágnyílású vezetőtracheid-ektől. Ez a 

 szerkezet tehát arra vall, hogy gyökérfával van dolgunk. A vezetőtracheid-ek 

 sugárirányú falain egy vagy két sorban elhelyezett udvaros gödörkék foglalnak 

 helyet. Az egy sorban és tömötten elhelyezett gödörkék fent és alul lapí- 

 tottak, a kétsorosak váltakozó elhelyezésűek és oldalt is összelapítottak, miáltal 

 ötszögűek. A tr?cheid-ek a hosszmetszeteken csavarosán csíkolt szerkezetűek. 

 Itt-ott előfordulnak merőleges keresztfalakkal záródó és a rendeseknél jóval 

 rövidebb tracheid-ek is. A bélsugarak eléggé gyakoriak, átlag minden 4 tracheid- 

 sorra esik egy. Ezek parenchymás sejtekből valók, melyek sugárirányú falain 

 egyszerű, kerekded vagy kerülékalakú gödörkék vannak ; ez utóbbiak a 

 szomszédos tracheid-ek kerülékalakú vagy hasadékos gödörkéivel közlekednek 

 és együtt áludvaros gödörkét alkotnak. 



Egy tracheid-szélességre a bélsugár-parenchymban rendesen 1—2 gödörke 

 esik, egy vízirányos sorban elhelyezve. 



A húrirányú (tangential) csiszolatokon a bélsugarak egy, csak ritkán 

 és csak helyenként két sejtsorúak és 1—45 sejtsornyi magasak. 



A leírt anatómiai tulajdonságok alapján a balaton-kövesdi fakövület 

 Araucaria-típusbeli fa. A jelenkori fák közül ilyenek az Araucaria és a Dam- 

 mára génuszok, a foszil fák közül pedig a Cordaioxylon és az Araucari- 

 o.vy/o»-csoportok. Közelebbről pedig kövületünk az Araucarioxy!on-ok ama 

 csoportjába sorozandó, a mely a vörös fekiítől kezdve fordul elő és » Tvlo- 

 dendrona bélcsövei és valószínűleg Walchia lombozattal bírt. 



