ÚJABB ADATOK HAZÁNK LOMBOS MOHAINAK ISMERETÉHEZ. 67 



szegélyű, a mely jelleg már átmeneti vonás a F. rufulus Br. eur.-h.oz, a 

 többi jelleg azonban arra mutat, hogy a dévai moh a tőalak kissé nagyobb, 

 a Fissidcns-ekné\ gyakori, árnyékban jobban kifejlődött alakja. A dévai F. 

 pusilhis Wils. termése szeptember végén érik. 



Fissidens exilis Hediv. Spec. musc. p. 152. exet. syn. (1801.) ; Limpr. 

 in Rbh. Kryptfl. cd. 2. IV. I. p. 446. Terem Déva mellett a Finyikur nevű 

 erdőben. A régibb bryologusok ezt a fajt rendesen összetévesztették a Fissi- 

 dens bryoid.es (L.J Hediv. var. Hedwigi-vel. Éppen azért új revíziót kíván 

 Schur adata, a ki e mohot Nagy Szeben mellől közli. A mi felismerését illeti, 

 első pillanatra feltűnhetik szegélytelen leveléről. E tekintetben hozzá hasonló 

 középeurópai fajunk csupán egy van : a F Arnoldii R. Ruthe. Rügyképű 

 q 1 növénykéi pedig ettől is jól elkülönítik. 



Fissidens décipiens De Not. in Piccone Elench. musch. lig. no. 181. 

 (1863.) ; et in Cronaca bryol. ital. in Comm. erit. II. p. 98. (1866.) ; Milde 

 p. 84.; Schimp. Syn. ed. II. p. 118.; Vént. et Bott. En. erit. musch. It. 

 194. Limpr. I. 451. [Syn.: F. adianthoides (L.) Hedw. forma emend. Hazsl. 

 absque diagn. et loc. nat.] Levélsejtjei sötétek, át nem látszók, csak fél- 

 akkorák, mint a F. adianthoides (L.J Hedw.-éi. Ere néha kis árhegybe fut 

 ki =f. mucronaia Breidl. in sched. Fő ismertető jele a levélszövete, meg a 

 termőhelye, mert mindig csak sziklákon nő. Szedtem Boicza, Algyógy mellett 

 és a Szurduk- szorosban a Polatistye-határpatak sziklás partjain. Erdélyre nézve új. 



Ceratodon purpureus (L.) Brid. var. flavisetits Limpr. I. p. 487. A peri- 

 chaetium belső levelei csipkések, toknyele sárga. Szedtem a Szurduk-szoros- 

 ban és Hosszúaszón. 



Grimmia funalis (Schwágr.) Schimp. Syn. ed. I. p. 211. Jellemző erre 

 a fajra a vastagfalú sejtekből alakuló levélszövet. A levél rendesen szőrben 

 végződik, de néha e szőr egészen hiányzik, ezen utóbbi példányok alkotják 

 a Z e t t-féle f. epilosat. Schur szerint az árpási havasokon Heufler 

 szedte volna, de Heufler munkájában ennek nyoma sincsen és így azt 

 hiszem, ez az első biztos erdélyi adat. Szedtem a Páring-hegység Girsea nevű 

 csúcsán körülbelül 2000 m. t. sz. f. magasságban. 



Amphoridium Mougeolii (Br. eur.) Schimp. in Br. eur. Consp. Vol. VIII. 

 Coroll. p. 40. (1856.) Szedtem a Szurduk-szoros nedves szikláin és Arad- 

 megyében Gurabonczon. A Szurduk-szorosban a f. uliginosa is előfordul, 

 mely termetében kisebb és levelei ritkábban állanak. Erdélyből senki sem említi. 



Fontinalis gracilis Lindb. Not. ur. Sálk. p. Fauna et Flóra fenn. p. 

 274. (1868.) E faj idáig csak a Retyezát melletti Rin maré patakból volt isme- 

 retes. Bőven nő tapasztalásom szerint a .Szurduk-szorosban a Zsily-folyóban. 

 Egyik alakjának levelei nagyon aprók, egész termete kisebb, úgy hogy ez által 

 nagyon feltűnő. 



