VS2 KÜMMERLE JENŐ BÉLA 



alkotó elemei : rostacsövek, kisérősejtek és háncsparenchym ; ezekhez járul 

 még az elsődleges nyalábokban a keményháncs, mely a phloem-nek kéreg 

 felőli oldalát kupakszerűen körülveszi és 4— 5-sejtsorú. A másodlagos nyalá- 

 bokban, a mint már említettem, a keményháncs egészen hiányzik, sőt sokszor 

 maga a lágyháncs is alig fejlődik ki. A háncsra nézve jellemző, hogy belsejé- 

 ben sokszor olajjárat van, a mit M üli e r* más Umbelhferac családbeli 

 növényeken is talált. 



A nyalábhüvely (phloeoterma), mint a kerületi edénynyalábgyűrűnek 

 védőhüvelye a Magydaris panacifolia-n nem tűnik ki elég élesen. 



A kambiumgyűrű mint nyalábbeli és nyalábközötti kambium van meg 

 összefüggő gyűrű alakjában, mely gyűrű 5— 7-sornyi vékonyfalú kambium- 

 sejtekből alakult. 



0. rajz. Magydaris panacifőlia (Vahl.) Lge. szártagjából vett bélrcszlct keresztmetszete, 



nagy sejtközötti levegőjáratokkal. 



A farész elemei : csavaros tracheid-ok és kisérősejtjeik, továbbá faparen- 

 chym meglehetős mennyiségben ; az elsődleges nyalábokban még néhány nagyon 

 tágüregű, gödörkés trachea is fordul elő. Ezek mellett a fagyűrű legnagyobb 

 részét teszik azonban a libriform-rostok (5. rajz a.), melyekkel az elsőd- 

 leges és másodlagos cribrovasal-ok látszólagos cdénynyalábgyűrűvé válnak és a 

 melyek egyszersmind a szárnak nagyobbfokú szilárdságot kölcsönöznek. 



A cribrovasal-oknak egyes alkotó elemeit metszeteimben a különböző 

 módon alkalmazott festéssel világosan ki is tudtam tűntetni. így chlorzinkjod 

 a vasalis részt sárgás-barnára, a libriform-rostokat vörösbarnára, és a eribralis 

 részt ibolyaszínűre festette. Safranin-nal pedig az edények meggypirosra, a 

 libriform-rostok világospirosra és a háncs sárgára festődtek. 



* K. Müller: Phloemstándige Sekrctkanálc der Umbélliferen und Aráliaceen. 

 Berichtc d. deutsch. bot. Gesellschaít. 1888., vol. VI.. pag. 20—32. tab. II. 



