ADATOK AZ ERNYŐSVIEÁGZATÚAK ANATÓMIÁJÁNAK ISMERETÉHEZ. 1313 



A kerületi nyalábrendszeren belül a szár keresztmetszetének -<3-át a bél- 

 henger tölti ki, mielőtt a bélszövet szétszakítás folytán szaggatott lesz. A bél 

 parenchymás sejtjei keresztmetszetben a kerületi edénynyalábrendszer közelé- 

 ben kölcsönös nyomás folytán egyenlő átmérőjű sokszögletűek, a közép- 

 pont felé azonban gömbölydedek és nagyobbak. A kerületi edénynyalábrendszer 

 xylem oldalán a bélparenchym sejtjei járatok nélkül szorosabban zárkóznak, 

 sejtjei többnyire négyszögletűek és az edénynyalábrendszernek bélhüvelyét 

 (coroiu) alkotják. A középpont felé ellenben az első bélben' edénynyalá- 

 bokban már háromszögletű sejtközötti járatok vannak a bélparenchymban, 

 mely a középpontban már szakadozott és ezenkívül meglehetősen egyenletesen 

 tág sejtközötti levegőjáratok vannak a szártagokban (6. rajz). Ezeken kívül 

 a bélben előfordulnak még schizogen olajjáratok is, melyeket a bélbeli edény- 

 nyaláboknál fogok ismertetni. 



A Magydaris panacifolia bélszövetében legjellemzőbb azonban a bélbeli 

 edénynyalábok előfordulása. Eloszlásukban bizonyos szabályosság tapasztal- 

 ható. E szabadosság állandó és faji jellegű. A bélbeli edénynyalábok ugyanis 

 itt két körben rendeződnek el : a külsők mindig a kerületi edénynyalábrendszer 

 elsődleges nyalábjainak szomszédságában, a belsők pedig ezen körtől jóval 

 távolabb, a szétszakadozó bél közepében foglalnak helyet (5. rajz a., b. és c). 

 A külső bélbeli edénynyalábok száma többé-kevésbé az elsődleges edény- 

 nyalábok számával egyezik ; számuk tehát szintén 24, a belsőknek száma pedig 

 14. A belső bélbeli edénynyalábok száma ugyanazon növénynek különböző 

 szártagjaiban is változik. 



Az Umbclliferae bélbeli edénynj^alábjainak elhelyeződése szerint meg- 

 különböztethető típusok. 



Az Umbellifcrac családban a külső és belső bélbeli edénynyalábok 

 alapján négyféle típusi különböztetek meg. Az első típusba tartoznának azok, 

 melyeknek tisztán egy körben sorakozó külső bélbeli edénynyalábjaik vannak ; 

 a másodikba, melyeknek tisztán belső bélbeli edénynyalábjaik vannak ; a har- 

 madikba, melyeknek külső és belső bélbeli edénynyalábjaik és végre a negye- 

 dikbe, melyeknek a kerületi edénynyalábrendszeren belül minden rend nélkül, 

 szétszórt bélbeli edénynyalábjaik vannak. Ezek szerint az 



I. típusba tartoznának : Oenanthe crocata L., Oe. globulosa L., Oe. silai- 

 julia MB. stb. ; 



a II-clikba : Ceiiolopliium Fischeri Koch, Laserpitium alpinum Waldst. 

 el Kit., Pimpinella Anisum L. stb. ; 



a III-dikba : Cachrys erispa Pers., C. laevigata ham., Ferula communis 

 L., F. granatensis Steud., F. nudicaidis Nult., Magydaris panacifolia (Vahl.J 

 Lge., Oenanthe anomala Dur. et Coss., Peucedanum Oreoselinum Moeitch., 

 Silans pratensis Bess.. Thapsia villosa L. stb. ; 



a IV-dikbe : Daiicus piilcherriinus Koch, Ferula Ássa foetidaL., F. Ferit- 

 lago L., F. Heuffelii Grisb., F Sadleriana Ledeb., Laserpitium asperum 



