A HAZAI SCLERODERMA-FAJOK SZÉTVÁLASZTÁSA. 61 



Spórái nagyságra nézve egyezők a Scl. Bovista spóráival, de kálilúggal fel- 

 színükön reczézetel nem mutatnak, csak tüskéiket láthatjuk tisztábban. 



Fő jellemei ezenkívül : az ockerszínű vékony peridium felső részén ren- 

 desen pikkelyekkel fedett, gleba tömege umbrabarna, fehéres trama-erekkel. 



A tábla magyarázata. 

 Scleröderma vulgare Fr. 



1. Egy pikkelyes példány természetes nagyságban. 



2. Friss példány a közepén átmetszve. 



15. Négy spórája; az első kettő vízben, a két utolsó kálilúgban. 



Scleröderma Cepa Pers. 



4. A gomba természetes nagyságban. 



5. Friss példány a közepén átmetszve. 



0. Négy spórája; az első kettő vízben, a két utolsó kálilúgban. 



Scleröderma Bovista Fr. 



7. A gomba természetes nagyságban. 



8. Friss példány a közepén átmetszve. 



9. Két spórája; az első vízben, a második kálilúgban. 



Scleröderma verrucosum (Bull.) Pers. 



10. Kicsiny példány, természetes nagyságban. 



11. Közepes példány a közepén átmetszve. 



12. Két spórája; az első vízben, a második kálilúgban. 



Megjegyzés. A rajzok hazai példányokról készültek. A spórák 480-szoros 

 nagyítással és prizmával vannak vetítve, de nem a mikroszkóp asztalkájának, hanem talpá- 

 nak a síkjába és így az adott nagyítás számánál jóval nagyobbak. 



Thaisz Lajos: Florisztikai adatok Csanádvármegyéből/ 



Az alföldi megyék közül Csanádmegye bizonyára egyike a florisztikai 

 szempontból legkevésbé átkutatott vármegyéknek. Legtöbb adatot egy szor- 

 galmas vidéki szaktársunk : Halász Árpád szolgáltatott, a ki Makó város 

 környékéről 556 féle növényt sorol elő az ottani polgári leányiskola 1888/89. 

 évi Értesítőjében. 



Bánhegyes vidékéről néhai Gremsperger József 170-féle növényt 

 gyűjtött. Ezeket Horbás Vincze tette közzé »Közlemények Békés- és Bihar- 

 vármegyék flórájából « czímű dolgozatában. Simonkai Lajos »Aradmcgye 

 és Arad sz. kir. város természetrajzi leírása« czímű művében vagy 18-félé 

 csanádmegyei növényről is megemlékezik, nagyobbára Mezőhegyes vidékéről. 

 Nem lehetetlen, hogy az irodalom szorgosabb kutatása után egyéb adatok 

 is elő fognak kerülni e megyére nézve. Én 1899. évi augusztus 21-től szep- 

 tember hó 20-ig tartózkodtam Battonyán és Földeákon ; ez alkalommal 221 



' Előadta a szerző a növénytani szakosztálynak 1902. évi márczius 12-iki ülésén. 



