54 FIALOWSKI LAJOS 



voltaképen a gubacsosítás hozta meg a várva-várt busás termést.* De ezt 

 részletesebben kell figyelemre méltatni. Úgy látszik fajta szerint másképpen 

 hozza termését. 



Gellérthegyi fácskánk tavalyi veszszejének hegyén a lehullott levél 

 abroncsos ripacsa fölött kihajtó leveles rügy társaságában fakad a tavaszi 

 füge, a mely fölserdülhet ugyan, de rendesen éretlenül pereg le, közben 

 az idei megnőtt vessző aljától és júliustól kezdve a nyári serlegek következnek, 

 a melyek augusztus végén megérlelődnek. Körte-alakúak, violaszín-hamvúak 

 és haragos-piros húsúak ; galambtojás nagyságát érik el. További fakadásuk- 

 nak augusztus szárazsága szab határt. A lombhullás után a vesszővé rögzült 

 hajtás hegyének levélripacsából némely év sokáig enyhe őszi időjárása a 

 fügék harmadik sorát csalhatja ki (6. kép). De ezeket a már háromnapos fagy is 

 tönkreteszi. Ha pedig az idei hajtás már őszszel fakasztott serleget, akkor 

 a jövő év első sorozata, a mint magától érthető, nem sarjadhat. 



Erre nézve azonban a májusi dér, a nyári aszály, a korai tél bekö- 

 vetkezte miatt egy évben sincsen meg mind a három sorozat, sőt némelyikben 

 egy sem fejlődik ki. 



Minthogy gellérthegyi fácskáink harmadik fügesorozata csak kivételesen 

 fakad és érik, de rendesen a téli hőmérsékletnek áldozatul esik, nem mond- 

 hatjuk, hogy itt a fügefa magától termett. Gubacsosító darazsocskát Buda- 

 pesten eddig nem észleltek ; a Magyar Nemzeti Múzeum állattárában sin- 

 csen még. 



A gellérthegyi bokrok eddig megfigyelt gyümölcs-serlegei csupán 

 termős-virágúak ; ennélfogva az a föltevés, hogy maguktól termettek, legalább 

 elhamarkodott. 



Francziaországnak még déli vidékén is, Montpellier körül (a hol a termés 

 sorozata rendesen kettő, a tavaszi és a nyári), szintén csupán termős serleg 

 van. Solm s-L a u b a c h beható vizsgálata mást nem deríthetett ki. 



S o 1 m s-L aubac h-nak L a-H i r e (1714. évből maradt) állítására támasz- 

 kodó közlése szerint Francziaország északi részén a fügefának olyan serlege 

 is volna, a melynek keményen maradó mennyezetén számos porzódó virág 

 fejlődik, holott feneke megédesedik. L a-H i r e szerint Bretagneban volna ilyen. 



De ott a tél enyhe ugyan, ám a nyár olyan hűvös, hogy csak szamó- 

 czája érik meg évenkint, szabadban telelő fügefája csak nagy ritkán, akkor 

 is csak egyszer gyümölcsözik. Tehát lehet-e eredeti, lehet-e vad? 



Ugyanaz Francziaország és Olaszország érett fügéinek terméseit a mag 

 kifejlettségére nézve vizsgálta meg. Amazoknak terméskéi vízben úsztak, mert 

 magvuk léha, süket volt. Nápolyi fügeserlegből kiiszapolt termések legtöbbje 

 szintén fönt lebegve maradt, csupán egyes szemecskék szállottak le a vizes edény 

 fenekére. Csak az ilyen kel ki. Szmirnai érett füge terméskéi közül ellenben 

 alig maradt néhány szemecske a víz felszínén, a legtöbbje lemerült. 



Yearbook of the agric. depart. of U. S. 1901., továbbá: Sajó Károly 

 ismertetését a »Prometheus« 1901. évi 50., 51. és 52. füzeteiben. 



