50 FIALOWSKl LAJOS 



Fügefácskáinkat első megfigyelőik maguktól termetteknek tartották. Mások 

 török kertészek ültetésének tulajdonítják, mert nálunk vadon csak ott van 

 fügefa, a hol a törökök hosszabb ideig tartózkodtak, pl. Érd, Pécs stb. Ismét 

 mások geológiai hagyatéknak minősítik, mert nyomait a krétakorszaktól 

 kezdve a mioczénig találhatni. De kérdés, meg van-e további geológiai sza- 

 kadatlansága ? Francziaországban ezt is megtalálták ugyan, mégis azt vallják, 

 hogy meghonosult (»acclimatisé« Mairey et Paillet jelző-lapocskáján, 

 a Haynald-féle bésanconi * galyon) és hogy ó-kori ültetésnek a szár- 

 mazéka. 



A fügefa (Ficus Carica L.) a felemások (Polygamia) seregének, abba 

 a rendébe tartozó növény, melyet háromlakúnak (Trioecia) neveznek, * 

 mondjuk : sokféleképen-nősző. A sokféleképen-nőszők közül Dél-Európában, 

 kivált déli Olaszországban kettőt ismernek és ültetnek. 



Az egyiknek serlegei üregében kétféle virág van. Az üreg mennyezetéről 

 háromporzós virágok csüngenek le, holott oldalt és fenekén termősek zsúfo- 

 lódnak, hosszú- és kurtabibéjűek (Heterostylia). Ennek a vad vagy kecske- 

 fügefának (capriricus) a fügéje még őszszel fakadt, azután kitelel és tavaszszal 

 felserdül ugyan, de csak ritkán édesedik meg. Fügéjét mamme névvel 

 jelölik. Tavaszszal a vessző végén a levélripacsok fölött hajtás társaságában 

 fakadnak a korai vagy tavaszi fügék (profichi). Később az idei hajtás leve- 

 leinek hónaljából az idei fügék megérlelődő sorozata fakadoz. Ezeknek 

 neve Olaszországban mammoni, mondhatjuk: nyári vagy javafüge. 

 Ugyanazon hajtás vesszővé fásulva, hegye felé még egy sorozatot fakaszt, a 

 mely a lomb hullása után búvik elő, nevök mamme, mondhatjuk: őszi 

 vagy hegyefüge. Egyes még megérik, más kitelel. Mind a három 

 sorozat voltaképen ugyanazon hajtáson termett, csak a fakadásuk és meg- 

 érésük ideje más. A füge galambtojás nagyságú. 



Az ültetett, másik tövön a serlegekben csupán termős virágok zsúfo- 

 lódnak, nagyobbára hosszúbibéjűek. Ez a szelid vagy valódi fügefa szintén 

 három sorozatban érlelődő serlegeket terem, a melyek java lúdtojás nagy- 

 ságára serdülhet fel. 



A füge voltaképen rövid és zömök virágzati főtengelynek serlegszerű 

 alakulása, a mely golyó-, körte vagy buzogányalakú. Száját pikkelyek torla- 

 szolják el. 



Még S o 1 m s-L a u b a c h buzgalmának sem sikerült e dichogamiás sokféle 

 füge-nemzetség szaporodó szerveinek szétkülönülését tisztázni. Ebbeli dolgoza- 

 tának*** végén így sóhajt fel : »Es dürfte demnach eine solche Monographie 

 einstweilen noch ein pitim desiderium bleiben.« 



* Bésancon északi szélessége 47°30', a Gellérthegyé 47°28'. 

 ** »Ugyanazon fajbann egyik fa mátkás, másik tsupa hím, harmadik tsupa 

 nőstény vatzkokat terem« — mondja a Magyar Füvészkönyv a 77. oldalon. 



*"* H. Solms-Laubach: Die Geschlechterdifferenzirung bei den Feigen- 

 báumen. (Botanische Zeitung Bd. 43—1885 Nr. 33, 34, 35 u. 36.)' 



