48 FIALÜWSKI LAJOS 



A képeken továbbá azt is látjuk, hogy a bozót vesszei nem mered- 

 tek, hanem a lejtő felé (délre) hajolva, innen ívben emelkednek föl. 



Ennek megértésére nézzük meg a május hónapi időjárásnak, még 

 pedig a szél járásának adatait. 



A májusi 93 följegyzésből a szélszünetet* leszámítva, a többi idő- 

 pontra a délre hajlító szelek gyakorisága és közepes ereje 

 a következő : 



1896. 73-szor jegyzett szélből NW 29- 2 - 7 N 5-i NE 1-! összesen 35=48«/o 



1897. 63 » » » » 27— 2-5 » 3— 1 » 5—2 » 35=55 » 



1898. 71 » » » » 21-2-3 » 2_2-5 » 5_i-6 » 28=40 » 



1899. 75 » » » » 34-2-5 » l-t » 5- 2 - 2 » 40=53 » 



Az ellenkező irányú szelek gyakorisága csekélyebb, erejük is kisebb. 



A föntjelzett széljárás a májusban fakadt dúsnedvű, zsenge-szövetű 

 hajtásokat annál inkább igyekszik leteríteni, mert leveleik ütköző felületébe 

 csaphat. A hajtás északi oldalán a szövet osztódása az élénkebb párolgás 

 miatt korábban megyén át a rögzítő szövetek kibontakozásába, mint az ellen- 

 kezőn, mely a szérnyében * állva, duzzadtabb maradhat. A hajtás ennél- 

 fogva a később bekövetkező szélszünet alatt is görbe marad és ilyen 

 vesszővé fásul. 



A levél szétterülésével állandó-alakú. A mint 2. sz. képünkön látható, 

 a levél majd 3-, majd 5- karélyú ; karélyai, kivált főkarélya, a mint már 

 W i n t e r 1 észrevette, keskenyek. Az egyes karélyok alakja még ugyanazon a 

 a levélen sem vág össze, számuk, körrajzuk és szélük a fakadás időpontja 

 szerint változik ugyan ; a két tő-karély annnyira megrövidülhet, hogy a levél 

 háromujjúnak vehető, de valamennyi levél abban egyezik, hogy főkarélya 

 hosszú és keskeny. Megfigyeléseim hat éve alatt ugyanezt találtam, de a 

 Magyar Nemzeti Múzeum növénytani osztályában őrzött mindazon galy, a mely 

 a Gellért-hegyről való, mint pl. Sadler, Wierzbicki, Albach (Her- 

 mann), Kovács, Dorner, Bohatsch gyűjtése, mind ilyen vagy nagyon 

 hasonló (lásd a 4. sz. képet). 



Ugyanilyen alakú a Haynald-féle gyűjtemény constantinei (algíri) 

 tengerparti szikláiról származó galy minden levele. Wie r z b i c k i -nck azon 

 gályán, a mely Al-Dunának parti szikláiról Szvinicza-Plavisevicza mellől 

 származik, szintén hosszú keskeny a három karély, leghosszabb a főkarély. 

 Ha ezeknek a helyeknek szélmutató térképét és följegyzéseit megnézzük, 

 azt látjuk rajtok, hogy tavaszi szelük tartós és erős. K i t a i b e 1 szlavóniai 

 gyűjtése is ilyen. Ellenben kerti szérnyéban termő fügefánk levelének karélyai 

 majdnem összeérnek, azaz olyan szélesek, mint a milyen hosszúk. Ilyen levele 



* Itt két fogalmat kell külön szóval megjelölni, mert szélcsend egyrészt 

 idegen, másrészt másértelmű. T. i. a szeletlen időt és helyet más-más szóval kell 

 kifejezni. Amarra Ballagi szótárából a találó s z é 1 s z ü n e t-et bátorkodom hasz- 

 nálni, emerre pedig a szérnye kínálkozik, a mely a Dunán túl ismeretes tájszó. 

 Szinnyei Tájszótára Hontmegyéből közli. (»Maradj a szérnyében, mert meg- 

 fázol*). 



