SALVJA-INK BŐVEBB ISMERETÉHEZ. 27 



Salvia Simoukaiana (S. nulaus X pratensis) Boiints, u. Itybr. a 

 X pratensi caule subscaposo, foliis junioribus subtus cum petiolo albicanti- 

 lloccosis, adultis pallidis, ncrvis villosis, foliorum basalium forma ovato-cordata, 

 longc petiolata, inflorescentiae axe eglanduloso, florum partibus minoribus, a 

 S. nutante autcm inilorescentia magis elongata, vix nutante laxiore, calyce 

 glabriorc, haud albicante, caule infeiiore paribus foliorum praedito, foliis 

 adultis subtus haud canesccntibus etc. divcrsa. 



Simon kai i. h. 261. és 264. 1. a Salvia Kerneri forrását és hogy 

 kirás nélkül látott volna világot, tévesen közli. A X Kerneri Blocki leírása 

 az Osterr. Hőtan. Zeitsc.hri.ft 1888. évf. 323. lapján jelent meg. Ha a 

 S. dumelorum-o\, a 5. Kerneri egyik szülőjét, mégis csak a 5. pratensis keleti 

 eltérésének tekintjük, akkor a S. Simonkaiana-t is természetszerűen és követ- 

 kezetesen a S. Kerneri alá vonjuk, a mint következik : 



5. Kerneri Bl. llore Salviae dumetorum parvo, galea angusta, recta, 

 foliis pinnatilobis (Baenitz : Herb. Europ. n. 7807, 1895). 



/?) S. Siiiioukaiana Borb. Termtud. Közi. 1901. 202. lap, foliis nonnisi 

 crenatis, floribus quam in S. nutante paulo maioribus, galea ampliore, curvata (S. 

 Podoliea Bl., Baenitz 1. c. 7808, Claudiopoli, inter parentes, in foenatis sat rara).* 



3. »A Salvia villicaulis Borb. tehát társnévre (synonym fokozandó le ; 

 ezért a X villicaulis X nemorosa Borb. = S. digenea Borb. 1. c. névadás is 

 hibás. « (Simk. 264. 1.) 



Vizsgáljuk, a S. amplexicaulis Lant. egyező-e a .S. villicaulis-sz&ll 



A S. amplexicaulis Rchb. Heuff., N e i 1 r. igenis egyező, de a régibb 

 S. amplexicaulis Lam. egészen más növény, ezért Neilreich a Diagnosen 

 98. lapján : 



»S. amplexicaulis Reichb. FI. excurs 860, an etiam Lam. lllustr. I., 

 68 ?«-t idéz. 



Lamarc k a most idézett helyén a S. amplevicaulis-t másfél rövid sorral 

 ismerteti, kétszer fürészelt levelű, egyébként kevés jellemzőt mond róla, a 

 miről valamely zsályát .V. amplexicaulis-niik fölismerhetnénk ; hazája ismeretlen, 

 a párisi kertben tenyésztették. 



Határozott irányt jelöl azonban L a m a r c k nak következő végsora : 

 »Conf. cum Salvia urticaefolia L.« A S. amplexicaulis nak tehát a virginiai 

 5. urticaefolia rokonságából, valónak kell lenni és valóban a L a m a r c k-féle 

 Encyclop. VI. (1804.) köt. 610. 1. a X amplexicaulis meg a X liliaefolia közt 

 ismerteti a X amplexicaulisí és azt mondja : hazája ismeretlen. 



Minthogy most csak X urlicaefolia-val való rokonságról, nem teljes 

 megegyezésről van szó ; minthogy továbbá az, hogy a Balkán jellemző zsályája 

 amerikai fajjal legyen bensőbb rokonságban — azt hiszem — S i m o n k a i 

 maga is tagadni fogja : azért S. urticifolia után, a S. villicaulis-szal való össze- 

 hasonlítás kedvéért nem fáradoztam. Lamarck az i. h. a S. silvestris t meg 

 a X nemorosa t külön-külön ismerteti ; ha a X amplexicaulis velők lenne 

 rokon, nem a X urlicaefolia-hoz hasonlította volna. 



* Orvos-természettudományi Értesítő. Kolozsvár, XXI., 250. 1. 1899 — 1900. 



