26 iíorbás vincze 



pal hamarább, S i m onkai-val szemben magamnak némi prioritást biztosítot- 

 tam. Az érdeklődőnek ez kis összehasonlítás nyomán könnyen szemébe ötlik. 



Ezenkívül Simonkai közlésére három megjegyzésem van. 



1. A Sálvia dumetorum Andrz. Simonkai szerint a .V. praleusis 

 női alakja (i. h. 264. 1.). Senki mással szemben nem vitatom az ellenkezőt, 

 de vele szemben ki kell tűntetnem, hogy ő a keleti magyar növények íinom 

 (subtilis) vonásai nyomán több fajt alkotott és vele Erdély flóráját jellemezte. 

 A 5. dumetorum is ilyen subtilis keleti faj, a S i m o n k a i-féle subtilis fajok- 

 nál nem rosszabb és a .S'. pratensis nek kisebbvirágú női példáitól, B e s s e r 

 szava szerint, egyenes sisakjára (felső ajaka), valamint szárnyas hasábú leve 

 leire nézve eltérő ; amannak a levele csak csipkés, a felső ajaka pedig jól 

 görbül. A »ga!ca recta« a 5. Kemeri (S. nutans X dumetorum) Bl. fajvegyü- 

 léken is látszik. 



A 5. dumetorum így fejlődik hazánkban és tovább kelet felé, akármint 

 gondolkozzék bárki is róla, 80 esztendő óta így ismerik, a jobbravaló munkák 

 (De Cand., Ledeb. stb.) is elismerik és bizonyába a mi vitánk ellenére 

 sem változtat magán, hanem nő természetszerűen és Kelet-Európában jellem- 

 zően, mint a S. pra!ensis-bő\ elég élesen elszakadt eltérés, fajta vagy állandó 

 biológiai jelenség. A S. pralensis-szel termékenyül, ekkor az eltérések jobban 

 összefolynak, de a .S'. pratensis gynodynam alakja más és ha a S. dumetorum- o\ 

 is ilyennek tekintenők, akkor a 5. pratensis-nck kétféle női alakja lenne. 



A 5. dumetorum védelmére kelni az is késztet, mert más génusz köré- 

 ben (Fistularia = Alectorolophus, Orobanche) a párta felső ajakának kisebb- 

 nagyobb görbülését osztályozó különbségnek becsülik ; mi okunk van a Satvia 

 körében elhanyagolni ? 



2. Simonkai a 260—264. 1., a leírás nélkül közölt .S'. Podotica Bl. 

 és .V. Besseri Bl. létjogát elfogadja. A 5. digenea Borb. is ilyen nomen absque 

 deseriptione, de ezt »lefokozza« és leírással kisérve 5. Szörényiensis-nok 

 nevezi. Igaz, hogy én a S. digenea-ról leírást nem közöltem, mert egyelőre 

 csak V ele.no vsky jelölését javítottam. De két olyan közelről rokon faj 

 között, a minő a ,S". villicaulis Borb. (S. amplexicaulis Rchb., non Lam.) meg 

 a .S". nemorosa L,, hogy minő lehet a közéjök iktatott harmadik, könnyen 

 elképzeli, leírás nélkül is, a ki a két szülőt ismeri. Különben pedig két szü- 

 lőnek egyféle hybridjéről leírást gyakran nem közölnek. A S. Szörényiensis 

 leírásában feltűnő nekem a »vállon kerekített« levél. Ezzel szemben a S. di- 

 genea alsó levele is szívalakú, tehát mint S. superueniorosa X villicaulis más 

 lánczszem, úgy látszik a S. Szörényiensis tői különböző.* 



De én engedek és ha a S. Podolica-t leírás nélkül, Simonkai 

 szerint érvényben lehet tartani, a leíratlan S. digenea-t pedig szabad átnevezni ; 

 ezen a nyomon következetesen és leírással az idáig leíratlan .S'. Podolica-t 

 Simon kai tiszteletére szentelem. 



S. digenea Borb. Természetrajzi Füzetek 1893. p. 51 S. nemorosatn niagis 

 refert foliis cordato-lanceolatis, aut cordato oblongis ovatis, acutis, a qua lamen caule 

 villoso, praecipue autem inllorescentia calyceque pilis patulis densisque cano recedit. 



