A KAS NÖVÉNYEK VESSZEJÉNEK EKÉSÉRŐL. 21 



Tanulmányom folyamán kifejeztem, hogy a vesszőérésről elmondottak 

 könnyebb megérthetése kedvéért különlegesen a Vilis rupesiris (var. du Lotj 

 változatra vonatkoznak, de megjegyeztem, hogy a tapasztalt szabályok éppen 

 úgy érvényben vannak az összes fás növényekre is. .4 klimatológiai befolyás, 

 mely a Vitis rupesiris vesszejének érésekor olyan jellemzően megnyilatkozott, 

 éppen úgy érvényben van az összes fás növények vesszejének érésére nézve : 

 természetes, hogy befolyása lehel kisebb vagy nagyobb a szerint, mint a növé- 

 nyek meleg, fény és nedvesség iránt való igényei változnak ; de a növény fizikai 

 viszonyainak az optimális fok/ól való eltérését az érési folyamatok határozottan 

 mutatják és a különféle érési fokokkal kapesolalos növényi tulajdonságokon 

 a Jizikai viszonyok híven visszatükröződnek. 



Hollós László: A szarvasgomba és más föld alatt 

 termő gombák Pestmegyében.* 



Vágó László kecskeméti főerdész július 7-ikén mintegy 50 darab friss, 

 földalatti gombával örvendeztetett meg. E gombák Kecskeméttől újabban vásá- 

 rolt Baracs-pusztán teremtek és néhány példány kivételével mindannyian nyári 

 szarvasgombák : Tuber aestivum Vitt. voltak. Egy-egy példány Melanogasler 

 variegatus Tul., Tuber rufum Pico és Tuber Borehii Vitt. volt a 'Tuber aesti- 

 vum Vitt. között, mely gombák közül a Tuber Borehii Vitt. eddig hazánkban 

 csak a Magas-Tátra aljáról volt ismeretes. 



Ezen szép lelet érdekességét fokozta azon körülmény, hogy hazánk 

 Alföldjéről, homokpusztáról került elő, azon Alföldről, melyről még a közel- 

 múltban is alig hitték, hogy olyan dús gombatenyészete van. 



Alföldünk gombatenyészetéről Kalchbrenner » Magyarország hártya- 

 gombáinak válogatott képei « -ben (7. lap) a következőket mondja : 



»Nem kevésbbé sajátszerű és sajátszerüleg hat hazánk földalakzata is. 

 Belsejének legnagyobb részét a fátlan Alföld képezi, hol mint mívelés alatt 

 levő szántóföld, hol mint elláthatatlan kiterjedésű legelő, hol mint mocsáros, 

 székes mélyedés vagy mint futó homokdomb, melyet » épít és dönt a szél- 

 vésze De habár még ily talajon is szép és jellemzetes nyíltan nősző virány 

 képes fejlődni, még sem lehet azt a gombákról állítani. Az árnytalan pusztán 

 csak kevés fajuk képes magát fentartani s ezek közül is csak azok, melyek 

 mint a tünékeny ganajgombák, egy röpke esőt is fel tudnak használni fejlő- 

 désükre, vagy mint a szívós Marasmius-ok és keménybőrű Lycoperdinae, a 

 szárazságnak képesek ellentállani.« 



Nem érdektelen tehát, hogy a nyári szarvasgomba, mely nedves, árnyé- 

 kos helyet, húmuszós-meszes talajt kíván és melyről még nem régen, is csak 

 kevés s zavaros hazai adataink voltak, a magyar Alföld egy homokpusztáján is 



* A növénytani szakosztálynak 1901. október 9-iki ülésén clőtcíjcsztctte 

 Mágócsy-Dietz Sándor. 



