20 



KOVESSI FERENCZ 



melegebb, legfénylőbb és legszárazabb, a hol a vegetáczió tartama a leg- 

 hosszabb egész Francziaországban. 



A nagyfokú nedvességnek tehát határozott negatív szerepe van a vessző 

 érésére és ez a hatás a meleg és a fény alacsonyabb értékeihez hozzáadva, 

 annál világosabban magyarázza, hogy miért találjuk az északi régiókban 

 ugyanazon növény vesszejét éretlenebbnek, sejtjeit vékonyabb falúnak, 

 keményítő-tartalmát alacsonyabbnak, egyszóval rosszabbul érettnek ? Hiszen ez 

 természetes, mert a Vitis rupestris meleg éghajlatbeli növény, mely hozzánk 



8. ábra. Magyarország és Délfrancziaország szőlőövének csapadékos napjai évszaki 

 eloszlásának föltüntetése 30-évi megfigyelés alapján. 



Texasból (Amerika), a 32—33 földr. szélességi fok alól került, a hol a meleg 

 és a szárazság igen nagy. Európában a szőlőmívelés határának északi részé- 

 ben 47—48—50—52. földr. szélességi fokok alatt tenyésztve, természetes, hogy 

 hibákat mutat vegetácziójában és igen gyakran nem felel meg feladatának 

 azért, mert az éretlen vessző sejtjeinek a külső fizikai okokkal, különösen a 

 hideggel szemben nincsen kellő ellenálló tehetségük; gyöngébb a betegségekkel 

 szemben és így hamarább pusztul el, ha kedvezőtlen viszonyok állanak be. 



