18 KÖVESSI FERENCZ 



meg és milyen képet mutat az esőzési viszony a déli vidékeken, a hol a 

 vessző érésére a viszonyok kedvezőbbek ? 



a) Az eső tömegét 30-évi megfigyelés középértékeiben a francziaországi 

 vidékekre vonatkozólag a 5-ik számú és a magyarországi vidékekre vonat- 

 kozólag az 6-ik grafikai táblázatok mutatják ; ha ezen görbéket megfigyeljük. 

 látjuk, hogy Délfrancziaországban a csapadék különösen az őszi és a téli 

 időre esik, míg nyáron és a vegetáczió ideje alatt az eső igen kevés. A többi 

 vidékeken, úgy északi Francziaországban, mint hazánkban is a kép egészen 

 ellenkező ; az esőzés ideje a nyár és a csapadék legnagyobb tömege a vege- 

 táczió ideje alatt hull a földre, mi által a növénynek tenyészeti ideje alatt a 

 nedvességi viszonya sokkal nagyobb lesz az északi vidékeken, mint délen. 

 Ez a nagyobbtömegű víz a növény tenyészeti működésében lényeges módo- 

 sulásokat eredményez. A fokozottabb nedvesség esetében a növény szövetelemei 

 erősebben duzzadnak, a tenyésző csúcsokban végbemenő osztódások nagyobb- 

 mérvűek, a tenyészeti szervek szaporodása gyorsabb és a kész táplálóanyag 

 nem a meglevő szövetek fejlesztésére használódik, hanem az új tenyészeti 

 szervek létrehozására szolgál. 



b) A csapadék mennyiségén kívül élettani szempontból sokkal lénye- 

 gesebb a vegetáczió alatt az esőnek miként való eloszlása, vagyis az 

 esős napoknak az elrendezkedése. Ezen elrendezkedés befolyással van : 

 a) a levegő párateltségi viszonyaira, fi) a lehulló tömegnek a talajba való 

 jutására. 



«) A levegő párateltsége függ a hőmérséklettől ; az eső ideje alatt 

 azonban bármilyen legyen is a hőmérséklet, a levegő viszonylagos páratelt- 

 ségének foka közel van a telítéshez. Ilyenkor sem a talaj nem veszít nedves- 

 ségéből, sem a növény nem párologtat ; tehát ott, hol az esős napok gya- 

 koriak, sokkal kevesebb vízre van a növénynek szüksége, hogy ugyanolyan 

 eredményre jusson, mint olyan helyen, a hol a növény által a talajból 

 fölvett víz a szárazabb levegőben mindjárt elpárolog. Másképen mondva : 

 ugyanazon talaj, ugyanolyan esőmennyiség és ugyanolyan hőmérséklet mellett 

 lehet száraz és lehet nedves, a szerint, a mint az esős napok száma több 

 vagy kevesebb. Ott, hol az esős napok száma nagyobb, — minden egyéb 

 körülményt egyenlőnek véve - ugyanazon talaj nedvessége több lesz, mint 

 a ritkább esőzésű helyek talajnedvessége. 



fi) Ugyanazon mennyiségű eső, valamely talajt egészen másként áztat 

 meg, ha az egy alkalommal nagyobb tömegben, vagy pedig több alkalommal 

 apró tömegben hull a földre. Fölösleges bővebben fejtegetni, hogy az apró idő- 

 közökben hulló eső jobban megáztatja a talajt, mint a záporeső ; mert míg 

 a záporeső elfut a földön a nélkül, hogy az a talajba jutna, addig az apró 

 cseppekben lehulló eső mélyen beszivárog az alsóbb rétegekbe is ; ha tehát 

 azt látjuk, hogy valamely vidék esős napjainak a száma 4—5, míg a másiké 

 10—12, akkor a két vidék közül az utóbbi még akkor is nedvesebb lesz, ha 

 az eső tömege a két vidéken egyenlő volna ; ha pedig a csapadékos napokkal 

 az eső tömege is nagyobb, akkor a vidék nedvességi viszonya sokszorta 

 magasabbfokú. 



