A FÁS NÖVÉNYEK VESSZEJÉNEK ÉRÉSÉRŐL. 11 



délvidéki vesszők, hosszúságbeli növekedésükről Ítélve, az északvidéki vesszők 

 után következtek. 



Az elméleti következtetések és ezen gyakorlati megfigyelések arra indí- 

 tottak, hogy tanulmányom tárgyává tegyem, miként módosítják a klimatológiai 

 viszonyok a vessző szövetének azon kialakulását, melyet a gyakorlatban érés- 

 nek neveznek és a klimatológiát alkotó különféle tényezőknek : a melegnek, a 

 világosságnak, a nedvességnek stb. külön-külön mi a szerepök ? 



Azok a növények, melyeket ezen czélból tanulmány tárgyává tettem, 

 főként a \"üis génuszba tartoznak : Vitis vinifera, V. rupeslris, V. Berlandieri, 

 1 '. riparia és azon nevezetesebb természetes és mesterséges fajkeverékek 

 (hybridek), melyek ezeknek a keresztezésével állottak elő; de kiterjesztettem később 

 figyelmemet az összes fás növényekre és sok megfigyelést gyűjtöttem, különö- 

 sen a tenyésztés alatt levő gyümölcsfákról és azon erdei fákról, melyek a 

 Paris és Fontainebleau erdeiben közönségesebbek. A helyszűke miatt mind- 

 ezen dolgokra itt ki nem terjeszkedhetem ; azok a viszonyok, melyekre itt 

 vonatkozni óhajtok — noha az összes fás növényekre érvényben vannak - 

 közetlenül a 1 r iHs ntpestris (var. du LotJ nevű amerikai szőlőre vonatkoznak, 

 mely mintegy 25 éve került Európába és ma már az összes szőlővidéken talál- 

 ható. Tanulmányozása különösen azért érdekes, mivel a jelenleg tenyésztés 

 alatt levő egyének ugyanazon viszonyok között veszik eredetüket és az eredeti- 

 leg behozott növényt állandóan ivartalan úton szaporították tovább, úgy hogy 

 a rajta létrejött változást kizárólag a külső okok által létrehozottnak kell 

 tekinteni. 



A klimatológiai viszonyok tanulmányozása czéljából leglényegesebb 

 1) a meleg, 2) a világosság, 3) a nedvesség; ezeknek befolyását 

 találtam szükségesnek tanulmányozni. Lássuk ezeket a következőkben. 



1. A meleg három különféle módon van hatással a növény fejlődésére: 

 aj meghatározza a vegetáczió tartamát és megállapítja a vegetáczió ideje alatt 

 rendelkezésre levő egész melegmennyiséget ; b) módosítókig hat a növény 

 különféle szerveinek biológiai működésére ; c) változtatókig hat a többi befolyó 

 tényezők nagyságára. 



aj A vegetáczió tartama, mely alatt a növény rügyfakadása és levél- 

 hullása között lefolyó időt értjük, a külső fizikai tényezők által van meg- 

 határozva. E tényezők között a legnagyobb szerepe a hőmérsékletnek van. 

 Huszonöt évre vonatkozó meteorológiai megfigyelések és ugyanannyi évi kö- 

 zctlen megfigyelési följegyzés adatai azt bizonyítják, hogy a 1 'itis rupeslris 

 (var. du LotJ vegetácziója akkor kezdődik, mikor a levegő a 10° C. napi 

 középhőmérsékletet túllépte és akkor végződik, mikor a hőmérséklet 10° C. 

 alá sülyedt.* 



Ha ismeretes a vidéknek hőmérsékleti viszonya, akkor a szóban forgó 

 növény valamely vidéken mutatott fejlődésbeli viszonya könnyen számítható 



* V. ö. F. Kövessi: Influencc des eonditions elimatologiqucs sur la vc^cta- 

 tion des sarments de la vigne. Comptes rendus t. CXXXll. pa^c 857. 1. Avril 1901. 



Bővebben 1. F. Kövessi: Revuc Géncralc de Botanique. Paris t. XIII. pagc 

 215. loc. cit. 



