10 KÖVESSI FERENCZ 



Ezek az eredmények tehát már tisztán mutatják, hogy miért ad az éret- 

 len vagy rosszul érett vessző olyan rossz megeredési százalékot az ivartalan 

 úton való szaporítás, az oltás és a dugványozás eseteiben ? Könnyen érthető, 

 ha a rosszul érett vessző vegetáczióját két-háromszor kevesebb tartaléktápláló 

 anyaggal kezdi meg, nem is juthat olyan kifejlődésre mint az érett vessző. 



3. A bélnek, a fának és a háncsnak együttes vastagsága, azaz a hajtás 

 valóságos mérete nincsen szoros összefüggésben a keményítőtartalom és a 

 szárazanyag fokozódásával és így az érési fokkal sem, miértis a jó érésre a 

 vessző egyszerű vastagságából nem mindig lehet következtetni. 



A keményítő tömege és a szárazanyag súlya azonban ugyanazon arány- 

 ban növekedik, mint a fás szövetek viszonylagos vastagsága. Valamely haj- 

 tás tehát annál érettebb, mennél nagyobb a vessző összes 

 megfásodott szövetének a tömege és minél kevesebb a bél 

 szövetének az átmérője. 



4. A cellulose, a keményítő és a fában levő ásványi anyagok a víz- 

 nél nagyobb fajsúly úak lévén, a nagyobb mennyiségű szárazanyagot tartal- 

 mazó vesszők tömöttsége .is nagyobb lesz: tehát az érett fa fajsúlya 

 nagyobb mint az éretlené, vagy megfordítva : minél nagyobb 

 a vessző fajsúlya, annál érettebb az. 



Összefoglalva mindezeket, azt mondhatjuk, hogy a vessző érését a sejtek 

 falainak erősebb vastagodása, a lágyabb szövetek, üregek és edények kiseb- 

 bedése, tartaléktáplálóanyag — keményítő — berakodása és a fajsúly növe- 

 kedése jellemzi, vagyis a vesszőszövetek szerkezete az érés 

 alatt meghatározott czélú d i f f e r e n t i a t i o-n megyén ke- 

 resztül, mely differentiatio végezel ja jellemző az érés- 

 nek összes szakaszaira. Az éretlen vessző is megkezdte ezt a bizo- 

 nyos irányú kialakulást, de rajta az előrehaladottság csak csekély mértékben 

 észlelhető, mert fejlődésében megakasztatott. 



A kialakulásnak ezen végczéljára, az eddigi kutatásokból következő ered- 

 mények alapján, tanulmányaim folyamán később rá is fogok mutatni. 



II. 



A növényi szöveteknek azon sajátságos irányban való fejlődése, mely 

 az érett vesszőt és az érési folyamatot jellemzi, mint a fentebb közöltekből 

 következtethető, nem egyéb, mint az élő protoplazma működésének az ered- 

 ménye. E folyamatokban végbemenő chemiai változások éppen úgy mint min- 

 den más chemiai folyamat, alá van vetve a külső fizikai hatásoknak ; a szabad- 

 ban tenyésző növények a meteorológia viszonyainak. 



Evekig tartó tanulmányi utam alatt végzett kutatásaim folyamán bő al- 

 kalmam volt arról meggyőződni, hogy egy és ugyanazon változathoz tartozó 

 növény vesszeje a szerint, a mint más és más vidékről származott, más és más 

 érési fokot is árult el. Ez az érési fok a szerint változott, a mint a vidéknek a 

 klimatológiai viszonyai módosultak. Az északibb vidékekről eredő vesszők, 

 mint a bemutatott mérési módszer segítségével megállapíthattam, mindig érett- 

 lenebb képet mutattak, mint a délvidékről származottak, daczára annak hogy a 



