8 



KÖVESS] FEKENCZ 



lőnek véve, az érett vessző tenyészőcsúcsához jutott vízmennyiség sokkal 

 kevesebb, mint az éretlen vesszőben. 



Közelebbi megvilágítás kedveért tegyük föl például, hogy az edények- 

 ben, mint hajszálcsövekben mozgó folyadék összes más tényezői állandóak 

 maradnak — e tényezők összértékét jelöljük y-val — csak a csövek mérete 

 változik, akkor a szerint, mint a cső átmérője 05 mm-ről - 4, 0"3, - 2 mm-re 

 csökken, a szállított víz mennyisége úgy változik, mint y0 - 5 4 , j>0"4*, /03 4 , 

 j>0"2 4 , azaz mint y 62'5, y 26 - 6, y 81, yl"6, mely számok a mellett szólanak, 

 hogy a növény fejlődésében e csökkenés tetemes különbségeket eredményez- 

 het. E különbségekre későbben óhajtok rámutatni. 



* 



2. A különféle érettségű vesszők keményítő-, szárazanyag-, víztartalmának és 

 fajsúlyviszonyának a tanulmányozása czéljából húsz tagból álló, különféle érett- 

 ségi fokot mutató vesszősorozatot vettem tanulmány tárgyává. Anyagúi a Vitis 

 nipestris (var. du Lot) vesszei szolgáltak. A vizsgálat megejtése előtt az érési 

 fok külső ismertető jelei alapján olyan sorozatba osztottam őket, melyben a 

 legjobban érett az első jegyet kapta, míg a legéretlenebbet 20-as számmal 

 jelöltem. Ezen hajtások egyike sem kivételes minőségű, mindegyik alkalmazás- 

 ban van a gyakorlatban, noha a 20-as körül levők igen sokszor rossz ered- 

 ményeket adnak. 



Ezen hajtásokat a fa, a bél és a háncs viszonylagos vastagságának meg- 

 mérése, valamint fajsúlyuk, víz- és szárazanyag-tartalmuk meghatározása után 

 chemiai elemezésnek vetettem alá. Keményítőjüket oldhatóvá tettem, ezukrosí- 

 tottam és azután a F e h 1 i n g-féle ismert kémlelési módon titráltam. Az elemezés 

 eredményének feltüntetéséül álljon itt a sorozat 1., 7., 14. és 20-ik tagjának 

 értéke, melyet a mellékelt táblázat mutat.* 



A Vitis rupcstris (var. du Lot) különféle érettségű vesszejének szárazanyag, víz és 

 keményítő tartalmának aránya térfogat- és súlyegységekre vonatkozólag kifejezve : 



loc. cit. 



Részletesebben lásd: Revue Générale de Botanique T. XIII. 1901. page 218. 



