114 IRODALMI ISMERTETŐ. 



vesebb tenyésztés folytán és állandó árnyékos tenyészőhelyeken erősebb és 

 hegyesebb karélyokat fejlesztenek, a szokatlan, nedvesebb viszonyok okozta 

 szöveti túltengés (hypertrophia) következtében. A subtrópusi fajokon (Quercus 

 phillyreoidcs, Qu. vibrageana stb.) kevesebb napfény, illetve csökkentett ki- 

 párolgás (transpiratio) esetében erősebb fogazatképződés észlelhető. Ennek 

 megfelel a trópusi fajokon a nagyobb csurgófelület létesítésének a tendencziája. 



Schilberszky (Budapest). 



Schürhoff, A. : Katriumsilikat ah Einbettungsmütel fiir mikroskopische 

 Daucrpiüparate. Centralblatt fiir Bacteriologie. Abt. II., Bd. VIII. 1902. Nr. 3. 



A mikroszkópi készítmények behelyezésére használt legtöbb anyagra 

 nézve Schürhoff néhány, részben nem indokolatlan ellenvetést tesz. A 

 glycerin-gelatinnak az a hátránya, hogy közönséges szobai hőmérsékleten nem 

 folyékony, egyszer folyékonnyá téve pedig, csak lassanként merevedik meg és 

 szilárdul ; másrészről a glycerin-gelatin a nedvesség iránt mindenkor érzékeny. 

 A készítmények elzárásához használatos lakk vagy canada-balzsam annyiból 

 alkalmatlanok, mivel ezek vízzel nem keverednek, és így vizet tartalmazó készít- 

 mények elzárására nem nagyon alkalmasak, valamint azért sem, mivel immerzió- 

 olajjal érintkezve, benne feloldódnak. 



Mindezek a hátrányok a nátriumszilikátban nincsenek meg, hogyha 



10°/o glycerinnel keverve használjuk erre a czélra. A keveréket úgj r készítjük, 



hogy 10 gramm glycerint és vizet egymással összekeverünk, ezt pedig 80 gramm 



nátriumszilikáthoz adjuk. 



Schilberszky (Budapest). 



Adamovic, Lujo : Die Sibljak-Formation, ein wenig bekanntes Bascli- 

 werk der Balkanlander. Engler's botanische Jahrbücher. Bd. XXXI. 1901. 



Adamovic erre a cserjeformáczióra már 1892-ben figyelmeztetett, 

 melyet nemcsak Szerbiában, hanem Dalmácziában, Montenegróban és Her- 

 czegovinában is alkalma volt láthatni. Wettstein Albániában ismerte föl, 

 Beck Boszniában, Degen Maczedoniában és Velenovsky Bulgáriában, 

 valamint Kelet-Ruméliában tesznek róla említést. Minthogy Halács y, Held- 

 r e i c h, Baldacci, Formánek és mások hasonló cserjetenyészetet 

 Thessaliában, Epirusban és Görögországban találtak, úgy látszik, hogy ez a 

 cserjeformáczió megszakítás nélküli sorozatban vonul végig harántirányban az 

 egész Balkánon, kiváltképpen a kontinentális vidékeken. Ezen vonulatot azon- 

 ban túl is lépi ; így pl. Grecescu hasonló sűrű cserjetenyészetet Romániá- 

 ban is, S i m o n k a i pedig Erdélyre nézve, P a x Magyarországra, más kutatók 

 ellenben a Krim és Kis-Ázsia vidékére, Radde a Kaukázusra vonatkozólag 

 ismertettek ; Beck szerint ugyanez a formáczió Bécsig húzódik. Ez a cserje- 

 formáczió Európában főképpen a Földközi-Tenger keleti vidékén van elter- 

 jedve és zárt előfordulásánál fogva a pontusi növényzet jellemvonásait fölismer- 

 hetővé teszi. E cserjeformácziót gyakran a mediterrán macchia-formáczióhoz, 

 részben pedig a cserjés-erdőhöz számították. A Sibljak-formáczió valódi és 

 természetes növényegyesületet alkot és már az erdőirtás előtt meg volt a 

 melegebb éghajlat vidékein, ámbár kisebb terjedelemben. Sok helyen, a hol a 

 formáczió megjelenik, csekély mélységben fatuskókat találhatni, olyanokat is 



