116 NÖVÉNYTANI REPERTÓRIUM 



mi által a peték az éles selyemfonáltól kettéhasíttattak. Az eredmény az volt, 

 hogy a magnélküli termékenyített petetörmelékek csak a fejlődésnek azon 

 pontjáig alakulnak tovább újból való megtermékenyítés után, a míg az első 

 barázdálódás be nem következett ; a blastomera-k magnélküli részletei nem 

 fogékonyak többé a megtermékenyítésre. 



Winkler hangsúlyozva említi, hogy a megtermékenyítés folyamatá- 

 nak mindkét része : az idegen öröklési anyag odajuttatása és a fejlődési ingei- 

 egyenlőképpen lényegesek és szükségesek. A megtermékenyítést úgy határozza 

 meg, hogy ez nem egyéb mint a magvak egyesülésével egybekötött idegen 

 sejteknek az egybeolvadása, mely egyesült sejt azután továbbfejlődésre képes, 

 minőségbeli keveredést eredményező csíra létesülését eredményezi. Miként a 

 szűznemzés (parthenogenesis) szempontjából végzett kísérletekből és tapaszta- 

 latokból kiderül, nemcsak a fejlődésbeli tehetség nyugszik chemiai folyama- 

 tokon, hanem a nemző sejtek minőségbeli keveredése is — legalább rész- 

 ben — mint tisztán chemiai kölcsönös hatás fogható fel a petében és az ondó- 

 ban foglalt speczifikus anyagok között. Schilberszky (Budapest). 



Növénytani Repertórium.* 



a) Hazai irodalom: 



Ajtay Sándor: Aradmegye erdőségeiről. 'Erdészeti Lapok, 1902. 



évf. , VII. füz., 777. old. 



Bernátsky Jenő : A Harasztok és Mohok az Alföldön meg az alföld- 

 széli hegyeken. — Természetrajzi Füzetek, 1902. évf. (XXV. köt.), 7—19. old. 



Baumler, J. A. : Beitráge zur Kryptogamenflora des Pressburger Comi- 

 tates. Pilze. IV. Heft. Pressburg, 1902. (60 oldal). 



Jeles hazai mykologusunk e füzetben az eddig nyomtatásban megjelent 

 pozsonymegyei gombászati adatain kívül újabban talált egészen új fajokat, 

 valamint e vidékre nézve új fajokat és új tenyészőhelyeket foglal össze. A 

 megnevezett gombafajok a vadon tenyésző gazdanövényeken kívül a tenyész- 

 tettekre is vonatkoznak. A fajok sorszáma 1479— 1640-ig terjed. 



Új fajok ezek : Guignardia seriata Bauml., a közönséges nád tavalyi 

 levélhüvelyein (peritheciumok). — Didymella Umbeíliferarum Bauml., száraz 

 Ernyősvirágzatúak szárain. — Hercospora Kornhuberi Büuml, az Acer pseudo- 

 platanus kérgein. — Didymosphaeria socialis Sarc. forma posoniensis Bauml., 

 száraz Populus-ágakon. — Pleosphaeria albidans Bauml. kéregtelen juharfa- 

 darabokon. — Humaria Sabranskyana Bauml, hegyi utakon több helyen. — 

 Lasiosíiciis ftmbriata Bauml. , régi fenyőtobozokon. — Pliyllosticla Polygoiutti 



* E rovat alatt rendszeresen fogjuk közölni minden az előző füzet óta nyomtatás- 

 ban megjelent hazai eredetű, vagy hazai vonatkozású szakirodalmat, kiterjeszkedvén 

 a növénytannak minden egyes ágára. Kérjük e végből a szerzőket, hogy megjelent 

 közleményeiket a szerkesztőségnek beküldeni, vagy pedig a megjelent közlemény for- 

 rásán')! értesíteni szíveskedjenek. (Szerk.) 



