S ZAKÍ i SZTÁLYI ÜGY E K . 



121 



ján mindinkább arra a meggyőződésre jut, 

 hogy a Monilia fructigena Pers. és a M. 

 cinerea Bonord. nem tekinthetők eltérő 

 fiijuknak ; a közöttük levő csekély mor- 

 fológiai különbség, valamint az eltérő 

 gazdanövényekkel szemben tanúsított bizo- 

 nyos fokú önálló biológiai viselkedés al- 

 kalmazkodásra vezethető vissza és csak 

 alaki (forma) megkülönböztetésre jogosít. 

 Különösen jellemző e kétféle gomba coni- 

 diumainak a mértékbeli változékonysága, 

 a mit mesterséges tenyésztések folyamán 

 módosítani lehet, bizonyságául annak, hogy 

 a tápláló anyag minősége is szabályozza 

 e viszonyokat. Helyteleníti Schröter 

 és Woronin eljárását, a kik e gombát 

 a Sclerotinia-génuszba helyezték, holott a 

 fő kritérium : a tömlőspórás ivadék egy- 

 általában ismeretlen. Végül említi, hogy a 

 tavalyi conidiumok fertőznek, de a két 

 vagy több év óta többféleképpen eltett co- 

 nidiumokkal nem sikerült sem a virágok, 

 sem a gyümölcsök fertőzése. Praeventiv 

 védekezés nincsen és erre addig nem is 

 lehet gondolni, míg a gomba másik iva- 

 dékát és ennek biológiai viselkedését meg 

 nem ismerjük. 



A növénytani szakosztálynak 1902. 

 május 14-iki ülése. 



Elnök : S t a u b Móricz ; jegyző : S c h i 1- 

 bersíky Károly. 



1. Kümmerle J e n ő » Adatok az 

 Ernvösvirágzat úak anatómiájához* czímen 

 tartott előadást. E növények bélbeli edény- 

 nyalábjainak tanulmányozására a Ferula 

 Sadleriana Ledet.. F. Heuffelii Griseb,F.Asa 

 joetida L.. Magydarics panacifoIia(Vahl.) 

 Lffe és Oenanthe süaifolia M. B. fajok szol- 

 gáltak, melyek közül főképpen a Magyda- 

 ris panacifolia gyökerében és szárában 

 tapasztalható viszonyokat ismertette. Az 

 említett növények bélbeli edénynyalábjai 

 a rendes esetektől eltérőleg körülövezett 

 (concentrikus) szerkezetűek; a szárnak 

 gyökérfölötti első csomójában keletkeznek, 

 honnét a bélszövetben párvonalasan ha- 

 ladnak végig és csak az egyes csomók- 

 ban anasztomálnak a kerületi nyalábrend- 

 szerrel. Kialakulásra nézve a bélnek már 

 állandósult, utólagos cambium nyalábjaiból 

 származnak és a szárnak kerületi nyaláb- 

 rendszerén jóval későbben jelennek meg. 



2. Varga Oszkár tüj módszerek 

 az alkalmazott mikroszkópia köréből* czí- 

 men két új vizsgálati módszert ismertet. 



a) Az anyarozsnak a lisztben való 

 kimutatására a H o f f m a n n-féle chemiai 

 módszer a legtökéletesebb és legelterjed- 

 tebb ugyan, de az előadó szerint meg- 

 bízhatatlan, mert egyedül a mikroszkóp- 

 pal lehet az anyarozsot a lisztben bizto- 

 san kimutatni. Varga a mikroszkópi 

 vizsgálatot azzal könnyíti meg, hogy a 

 lisztnek az anyarozshoz hasonló alkotó- 

 részeit megsemmisíti. E czélból a lisztet 

 először éterrel zsírtalanítja, ezután több 

 mikroszkópi készítményt csinál, melyeket 

 kevés hígított kálilúggal kevervén, B u n- 

 s e n-égőn addig hevít, míg a homályos 

 készítmények egészen átlátszókká nem vál- 

 nak. Ekkor az anyagot a fedőlemez alatt 

 eczetsavas vízzel kimossa. Az ilyen ké- 

 szítményekben az anyarozstörmelékeket a 

 lisztnek még megmaradt alkotórészei között 

 könnyen föl lehet ismerni, 



b) Az olajpogácsákat Varga a mikro- 

 szkópi vizsgálat czéljáhól fémmozsárban 

 addig töri, míg apró alkotórészeik szét nem 

 esnek. Ezt az anyagot különféle nyílású 

 rostákkal szétszedi és az összes rostákon 

 átesett alkotórészeket egyenként nagyítóval 

 vagy mikroszkóppal vizsgálja. 



3. Hollós L á s z 1 ó-nak »A föld- 

 alatti gambák keresése*, czímű dolgozatát 

 M á g ó c s y-D i e t z Sándor terjesztette 

 elő. Hollós leírja, hogy milyen helye- 

 ket kedvelnek ezek a gombák és hogyan 

 lehet a siker reményével keresni. A föld- 

 alatti gombák hazánkban a hegyvidéknek 

 leginkább mészkavicsos bükköseiben és 

 fenyveserdeiben, a sík vidéknek pedig ho- 

 mokos tölgyeseiben tenyésznek. Többnyire 

 a ritkás, nem sűrű idős erdőkben, 1 — 2 

 néha 10 cm mélyen a fák gyökerei men- 

 tén vagy a korhadó levéltörmelék alatt 

 találhatók. Több fajra az őzkaparás, disznó- 

 túrás, kutya, mókus, hangya, légy is rá- 

 vezet ; némelyek a földet folrepesztik és 

 így árulják el ottlétöket, sőt egyesek a 

 föld felszínéből ki is emelkednek. 



4. Horváth Géza »A magyar 

 faunaterület határait czímű előadása kap- 

 csán f. évi május 2-ikán az állattani szak- 

 osztály ülésén azt az indítványt tette : 

 kéressék fel a növénytani szakosztály, hogy 

 Magyarország flórájába Dalmáczia, Bősz- 



