ADAToK AZ ERNYŐSVIRÁGZATÚAK ANATÓMIÁJÁNAK ISMERETÉHEZ. 125 



E közleményemben csak ama növényekkel foglalkozom, a melyeknek 

 bélbeli edénynyalábjai eddig az irodalomban ismeretlenek voltak, kivéve a 

 Ferula Ássa foetida L.-t, melyet már T s c h i r c h * ismertetett. A bélben 

 előforduló edénynyalábok pontos anatómiájának és rendszertani bélyegei- 

 nek ismertetését megelőzőleg szükségesnek tartom rendkívüli érdekességé 

 nél fogva — a Magydaris panacifolia (VahJ.) Lgc. gyökerének, gyökér- 

 törzsének és földfeletti szárának anatómiáját tárgyalni és csak azután, ezzel 

 kapcsolatban, a kerületi és bélbeli edénynyalábok fejlődését és kialakulását 

 ismertetni, részben a Magydaris panacifolia (Vahl.J Lgc, részben pedig a 

 két érdekes magyar faj, ú. m. a Ferula Sadleriana Ledeb. és Ferula Heuffelii 

 <hisb. példáin. 



Magydaris panacifolia (Vahl.) Lge. 



/. Gyökér. E növény gyökerének anatómiája rendkívül érdekes. Vizsgá- 

 latomhoz a Magydaris panacifolia magvait az 1900. évi deczember hónapban 

 vettettem el a kir. m. tudomány-egyetemi növénykert egyik melegágyában, 

 honnét három ízben 1901. április és július hónapokban, továbbá 1902. április 

 hónapban vettem a gyökereket és a többi részeket az edénynyalábok fejlő- 

 désének vizsgálásához. 



A magból csíráztatott fiatal növényke főgyökere — mint sok más e 

 családbeli növényen is — korán elpusztul és ezért a rövid gyökértörzsből 

 sok fonalszerű és vastag, karószerű mellékgyökér ered. A fonálszerű mellék- 

 gyökér anatómiája megegyezik más kétszikűek gyökerével, a mennyiben 

 parenchym-sejtek alkotta kéregből, középponti négyes (tetrarch) edénynyalábból 

 és az ezt körülövező endodermis-ből van alkotva. 



Az edénynyaláboknak a gyökér szövetében való normális kialakulásától 

 és eloszlásától egészen eltér a Magydaris panacifolia karószerű gyökerében 

 az edénynyalábok kialakulása és eloszlása. Keresztmetszetben ugyanis, mái- 

 puszta szemmel kilencz edénynyaláb látható elkülönülve, szétszórtan elhelyezve 

 a gyökér belső szövetében, a mint ezt az 1. rajz mutatja. Az elkülönült edény- 

 nyalábok száma ingadozik ; függ ez a gyökér korától és vastagodásának 

 mértékétől is. E nyalábok eloszlásában azonban mégis bizonyos szabályossá- 

 got ismerhetni fel, a mennyiben a külsők, ez esetben hat, a kéreghez közel, 

 körben helyeződnek, a többi három ellenben a kör belsejében van. Mindegyik 

 edénynyaláb a hozzátartozó és sajátságosan rendeződött parenchym-sejtekből 

 alkotott udvartól van környezve ; az udvar középpontja az edénynyaláb és 

 innen indulnak ki köröskörül sugaras irányban a sok keményítőjű parenchym- 

 sejtek. Az udvarnak az edénynyalábhoz való tartozandóságát bizonyítja az a 

 körülmény is, hogy az idősebb és összeaszott gyökér belseje az udvaros 

 nyalábközti parenchym-sejtek elpusztulása folytán annyi hosszszeletre hasad 

 szét, a hány edénynyaláb van. 



Dr. A. Tschirch: Milchsaft, beziehungsweisc Gummiharzbehálter der 

 Ássa fodida. Ammoniacum und Galbanum liefernden Pflanzen. Archív für Pharmacie. 

 1886., Bd. XXIV. H. 19. (Kivonatban Just : Jahresbericht 1886., 882—883. old.) 



