126 



KUMMKRLK JKNÜ BÉLA 



Az edénynyaláboknak ilyen kialakulására és eloszlására magyarázatul szol- 

 gál fejlődésük és több, különböző korbeli gyökérnek az összehasonlító anatómiája. 

 Vizsgálataim szerint ugyanis a fiatalabb, karószerű gyökér kérge nagyon laza 

 parenchym-szövetből áll, feltűnő nagy sejtközötti levegőjáratokkal, melyet vé- 

 konyfalú endodermis követ, körűizárva a belső meristem-szövet alkotta hengert 

 (1. rajz //., en. és b.J. A gyökérnek vastagság irányban való növekedése 

 folytán azonban az endodermis alatt fekvő pericambium phellogen-né alakul, 

 mely tangentialis és sugárirányú falak által létrehozza a gyökérnek peri- 

 derm-jét (1. rajz pc. és pd.J. Ez a periderm veszi át azután a gyökér 

 edénynyalábjainak és a nyalábok közötti szövetnek a védő szerepét, mert a 

 gyökérnek vastagsága irányában való növekedésével az endodermis. nem képes 



fiC& 



1. rajz. Magydaris panacifotia (Valű.) Lge. karószerű mellékgyökerének kereszt- 

 metszete, (e. = epidermis, dk. = elsődleges kéreg, Ij. — levegőjárat, en. = endodermis, 

 pc. cs pd. = periderm, oj. = olajjárat, /. = fa-, h. = háncssugár, u. = parcnchym- 



sejtekből álló udvar, b. = bélhenger.) 



lépést tartani, minek folytán az endodermis megszakadozik és végre az 

 elsődleges kéreggel együtt könnyen leválik, a mit a metszetek készítése- 

 kor, sőt már a kézzel való erősebb megfogás alkalmával is jól tapasz- 

 taltam. A párának ilyen módon való belső előfordulását Behuneck* az 

 Oenanthe crocata L. és Tschirch** részben Umbelliferae családbeli (Angelica, 

 Levisticum, Pimpinella és Imperatoria Ostruthium L.J növényeken, részben 

 más kétszikű növényen is említi. 



A hengeralakú meristem-szövetben az edénynyalábok válnak ki, még 



* H. Behuneck: Zur Anatomie von Oenanthe crocata L. Inaug. Diss. 

 Kiél, 1879., pag. 7. 



** Angewandte Pflanzenanatomie. Wien und Leipzig, 1889., vol. I. pag. 2X2. 



