ADATOK AZ ERNYOSVIRÁGZATUAK ANATÓMIÁJÁNAK ISMERETÉHEZ. 



137 



meiket kambiumuknak csak részleges megjelenésével és működésével ú. n. 

 utókambium-bó] hozzák létre (8. rajz .4.), még pedig először mindig a eribra- 

 lis (<S. rajz B.) és csak azután fokozatosan köröskörül a vasalis részt (8. rajz 

 C. és I). rajz). A bélbeli edénynyalábok elemeinek ilyen módon való kiala- 

 kulását igen jól látni a Ferula Heuffdii és F. Sadleriana belében (8. rajz). 

 Sanio* és Weiss** szintén hasonló eredményekre jutottak az Araliaceae 

 családban. 



Későbbi fejlődési fokon az elsődleges nyalá- 

 bok újabb faedények hozzájárulásával a sugár 

 irányában vastagodnak, minélfogva a kéreu; és bél 

 felé jobban kiszögelnek ; a másodlagos nyalábok- 

 ban csak most válnak ki a faedények és kevés 

 háncs. Ugyanekkor alakulnak ki a bélbeli edény- 

 nyalábok is és pedig először a külső bélbeli 

 edénynyalábok az elsődleges nyalábok szomszéd- 

 ságában és csak azután a belső bélbeli edény- 

 nyalábok. 



A külső és belső bélbeli edénynyaláboknak 

 bélben való lefutása Jochmann szerint pár- 

 vonalasan történik, a mit vizsgálataimmal is meg- 

 erősítek (9. rajz). Keletkezésükre nézve azonban 

 vizsgálataim már eltérnek Joch m a n n vizsgá- 

 lataitól. J o c h m a n n*** ugyanis azt mondja, hogy 

 a bélbeli edénynyalábok a kerületi nyalábrend- 

 szerből ágaznak ki a szárnak legalsó csomóján. 

 Vizsgálataim szerint azonban ezek a szárnak legalsó 

 csomójában, illetőleg a szárnak gyökérfeletti első 

 csomójában lévő bélszövetnek utómeristem-szöveté- 

 ből keletkeznek, nem pedig a mint Jochmann 

 mondja, a bélbeli edénynyalábok a kerületi 

 nyalábrendszerből ágaznak ki a szárnak legalsó 

 csomóján ; a szár csomóiban azután a bélbeli 

 edénynyalábok anasztomizálnak a kerületi edény- 

 nyalábok ágaival (9. rajz cl.). A belső bélbeli edény- 

 nyalábok száma az egyes szártagokban változik ; 

 a legfelső csomókban, valamint a tenyésző- 

 kúpalatti meristem-szövetben egyáltalában nincse- 

 nek meg a bélbeli edénynyalábok, legföljebb a legfelső csomókban csak a 

 kerületi nyaláboknak egymással való anasztomizálása észlelhető (10. rajz). 



!•. rajz. Magydaris pana- 

 cifolia (Valii.) Lge. edény- 

 nyalábjai helyzetének vázla- 

 tos képe hosszmetszetben, a 

 szár alsó részéből. {a = kerü- 

 leti edénynyaláb, b = külső, 

 c = belső bélbeli edénynya- 

 lábok, d a kerületi és 

 bélbeli edénynyalábok anasz- 

 tomizálása.) 



* Id. h. 226—227. old. 



1 Dr. J. E. Weiss: Das markstándige Gefássbündelsyslem einiger Dikotyle- 

 donen in seiner Bezichung zu den Blattspuren. Bot. Ccntralblatt. 1883., vol. XV., 

 pag. 291. 



•*• hl. h. 10. old. 



