Bernátsky Jenő: A futóhomok növényzete a Keleti- 



Tenger partvidékén.* 



(Egy rajzzal.) 



A nm. vallás- és közoktatásügyi ministerium támogatásával 1901. nyarán 

 Észak-Németországba utaztam, hogy olyan vidék növényzetét tanulmányoz- 

 hassam, mely a magyar Alfölddel domborzati és talajbeli viszonyok tekinte- 

 tében többé-kevésbé megegyezik, de melynek a klímája más. Egyúttal dán 

 alföldi növényeket is tanulmányoztam. Legnagyobb figyelmet a homoktalaj 

 növényzetének ökplogiai megfigyelésére fordítottam. E közleményemben a 

 futóhomok növényzetéről szólok, különös tekintettel arra, hogy miben tér el 

 a Keleti-Tenger homokos partvidékeinek növényzete 1 a mi Alföldünk futóhomoki 

 növényzetétől. 



Futóhomokot Eszak-Németországban legjellemzőbben kifejlődve a tenger- 

 parton találunk. Nagyon jó megfigyelő helyekűl Usedom és Wollin szigetek 

 ajánlhatók. A tenger folyton vet ki homokot, mely fölületén a mint meg- 

 szárad, meg is mozdul, a tenger felől jövő széllel egy irányban, befelé a part 

 felé ; rajta különböző növények telepednek meg. A homokos tengerparton 

 a megtelepedett növények szerint három övet szokás megkülönböztetni. A 

 tenger hullámaihoz legközelebb eső és a hullámoktól sokszor elöntött part- 

 részen, a még erősen sós-nedves talajon a partszéli növények öve van. Itt csak 

 típusos halophyt növények tenyésznek. A partszéli növények öve után, a hol a 

 száradó homok a szél hatása következtében buezkákká tömörül, hatalmas pázsit- 

 fűvek nőnek, melyek a széltől folyton háborgatott laza és fehér homokbuezkákat 

 csak gyéren növik be ; ez a fehér buezkák öve.** Mögöttük a növényzet 

 mindjobban uralkodóvá lesz és a homokot mindjobban megköti ; itt a szürke 

 buezkák növényzete tenyészik. 



1. A partszéli övben nagyon kevés faj él meg. Swinemünde környékén július 

 hónapban nem találtam többet, mint hármat : Cakile mariiima Scop., Salsola 

 Káli L. és Atriplex iitoraie L. Mennél tisztább a homok, annál feltűnőbb 



Előadta a szerző a növénytani szakosztálynak 1002. évi márczius 12-iki 

 ülésén. 



* Geológiai szempontból különbséget kell tennünk »düne« meg buezka között. 

 A »düne«. szót nehéz magyarosítani ; azt hiszem, nem hiba, ha ez esetben a magyar 

 buezka szót használom helyette, botanikai szempontból nem is szükséges a kettőt 

 élesen megkülönböztetni . 



