IRODALMI ISMERTETŐ. 39 



2. E gombafaj morfológiailag egészen azonos a Botrytis cinerea Pers. 

 fajjal, mely a szőlő levelén, bogyóján és más angiosperm növényeken élős- 

 ködik, különösen melegházakban. 



3. A B. Douglasii a B. cinerea-tól gazdanövények tekintetében sem 

 különbözik, mert fenyőhajtásokról vett anyaggal rózsa és szőlő meg más 

 angiosperm növények eredménynyel voltak fertőzhetők és megfordítva : meleg- 

 házi rózsahajtásról vett conidiumokkal beteggé lehetett tenni a fenyőcsemetéket. 



4. A peritheciumokból ismét csak #o/r_y//s-vánkosok nőttek ki, mely 

 okból tulajdonképen a gomba pontosan nem határozható meg, de ugyanez 

 áll a melegházakban és a szabadban különféle angiosperm növényeken tenyésző 

 B. cinerea-ra. nézve is, melynek sclerotiumaiból szinten nem, - - vagy csak igen 

 nehezen tenyészthetők a Sclérotinia FuckeJiana De Bary peritheciumai. Ez 

 okokból a B. Douglasii a B. cinerea mellett, mint külön faj nem állhat meg 

 és a prioritás elve szerint a Botrytis cinerea Pers. megnevezés érvényes. 



A betegség káros hatása ellen a szabadban csakis az által védekez- 

 hetünk, ha a tenyésztendő fajokat az illető viszonyokhoz mérten helyesen 

 választjuk meg és ezeket kellően ápoljuk, mert a jól tenyésző, erőteljes csemeték 

 a koronként esetleg megjelenő bajt könnyen kiheverik, míg a gyenge növé- 

 süek ennek áldozatul esnek. 



Melegházakban pedig a növényekről a megtámadott részeket el kell 

 távolítani és ezenkívül a növényeket és környezetüket egyáltalában tisztán kell 

 tartani elhalt növényi részektől, melyeken a betegség okozója a legjobban 

 tenyészik és szaporodik. 



A betegséget az előadó formaldehydben konzervált fenyőhajtásokon mutatta 



be, az 1901. április 10-ikén tartott szakosztályi ülésen. 



Tüzson (Selmeczbánya;. 



Növénytani Repertórium.* 



aj Hazai irodalom: 



Hegyi Dezső : A búza rozsdájának tanulmányozása. — Kisérletügyi 

 Közlemények 1901. IV. köt., 4. füz., 314—349. lap. 



Francé Rezső: A gyümölcsfák monilia-betegsége; u. o. 350 — 364. lap. 



Tóth Gyula : Az 1900-ik évben termelt és fermentált magyarországi 

 dohányok nicotin-tartalmáról ; u. o. 5. füz., 365—372. lap. 



Faltin Adolf: Adatok a búza és liszt vizsgálatához; u. o. 373—380. lap. 



Hegyi Dezső: A ezukorrépa betegségei hazánkban az 1901. évben; 

 u. o. 405—415. lap. 



Bencze Gergely: Az erdő és a csapadék. — Erdészeti kísérletek 1901. 

 III. évf. 3. és 4. szám. 104—120. lap. 



\i rovat alatt rendszeresen fogjuk közölni minden előző füzet óta nyomtatás- 

 ban megjelent hazai eredetű, vagy hazái vonatkozású szakirodalmat, kiterjeszkedvén 

 a növénytannak minden egyes ágára. Kérjük e végből a szerzőket, hogy megjelent 

 közleményeiket a szerkesztőségnek beküldeni vagy pedig a megjelent közlemény for- 

 rásáról értesíteni szíveskedjenek. (Szerk.) 



